Jag heter Markku Kulmala. Jag är akademiker inom vetenskap och -
ledare för atmosfärforskningen i Finland.
Jag fann det
Finn det du också
Vi befinner oss som bäst på -
området kring Helsingfors universitets skogsstation.
Här finns forskningsstationen SMEAR 2.
Vi mäter atmosfären, jordmånen och träden.
Det blir varje dag cirka 1200 olika variabler -
natt och dag, sommar och vinter.
Vi påbörjade mätningarna år 1995.
Vi vill förstå vad som sker i atmosfären, i jordmånen, -
i samspelet mellan atmosfär och jordmån, -
hur träden påverkar vädret och vädret träden, -
hur förändringar i klimatet påverkar träden, jordmånen, -
vår omgivning och hur denna påverkar klimatet.
Vi försöker alltså få en omfattande förståelse -
för processer, återkopplingar och samspel.
Vi mäter till exempel regnets konsistens, -
luftburna partiklar och deras uppkomst, fotosyntesen och -
hur dessa är kopplade, kemin i jordmånen och luften, meteorologin.
Det är världens mångsidigaste mätstation och -
grundorsaken till att den finska -
atmosfärforskningen ligger på världstoppen.
Här ser vi storleksfördelningen på partiklar från 2-3 nanometer.
Här får vi större partiklar, från 300 nanometer till 20 mikrometer.
De här två tillsammans täcker ett -
väldigt stort antal storlekar. Här mäter vi svart kol, -
arsenikens optiska egenskaper och partiklarnas massa.
Med denna räknar vi antalet kondensationskärnor i molndropparna.
Resultatet ser vi på de här skärmarna.
Den här apparaten synkroniserar tiden -
med en japansk apparat vi har där ute.
Den här apparaten mäter laddade partiklar, laddade molekylklungor -
där många molekyler bildar klungor.
Den är gjord i samarbete med Tartu universitet.
Deras spin-off företag producerar dem i praktiken.
I praktiken sker världens mest mångsidiga -
mätning av luftburna partiklar i den här stugan.
Svart Kolekvivalent
Spridningskoefficient
Enligt våra mätningar vet vi att koldioxidhalten ökar -
årligen med 3ppm. Ppm är alltså en miljondel.
Vi vet också att varje fotosyntes producerar kolväte.
Då vi går i tallskogen kan vi känna doften av tallskog, -
det är kolväte och monoterpener.
Dessa deltar i bildandet av luftburna partiklar -
som i sin tur producerar molndroppar och moln -
som gör uppvärmningen långsammare.
Skogarna är alltså bra för vår omgivning och för atmosfären.
De bortför kol från atmosfären. Skogarna och jordmånen -
producerar luftburna partiklar som för sin del -
gör gott och fördröjer klimatförändringen.
Vi vet att i det här området binds det koldioxid -
250-300 gram kol per kvadratmeter i året.
Vi vet också hur vattnet rör sig i området, -
hur kolet rör sig, hur kvävet rör sig och så vidare.
Vi vet också hur träden påverkar -
ozonhalterna och tvärtom.
I själva verket får vi utifrån mätresultaten -
reda på väldigt många saker.
Man kan egentligen säga att -
de här mångsidiga mätningarna -
gör det möjligt att förstå vad som händer på jordklotet.
Det gör också att vi i framtiden kan svara på frågor -
som ännu inte ens existerar.
Utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser i atmosfären -
har ökat betydligt under årens lopp.
Mängden utsläpp har ökat under årens lopp.
Hela jordens medeltemperatur -
och lokalt håller på att öka.
Värmeböljor är något vi ser oftare.
Människor flyttar till städerna -
där stora asfaltområden orsakar värmeböljor.
Dessa påverkar betydligt mer än ett skogsområde som det vi har här.
Här fortsätter vi att ha ett slags svalka även om det är mycket varmt.
Jag har studerat de här sakerna i över 40 år.
Vi gör en form av riskanalys.
Risken är stor att någonting tråkigt händer.
- Den här masten är nästan 130 meter hög.
Ni kan se Eddy Covariance instrumentet där.
Den mäter tredimensionella vindhastigheter -
cirka 10-12 gånger i sekunden.
När vi sedan har snabba CO2 instrument, ozoninstrument och -
instrument som mäter aerosolpartikelkoncentrationen -
så kan vi mäta om de olika blocken går ner eller upp.
Här mäter vi CO2 profilen, temperaturprofilen, -
vindhastigheten och profilen för vindhastigheten, CO profilen.
Med CO profilen får vi lätt SAUNA.
Jag är en kristen vetenskapsman och jag ser ingen -
konflikt i att samtidigt säga att jag är kristen och vetenskapsman.
På sätt och vis har jag haft en barnatro -
men jag har förnyats i tron några gånger.
Jag började läsa Bibeln långt innan jag fyllde tio.
Som tioåring hade jag redan läst igenom Bibeln en gång.
Jag var aktiv på så sätt att jag gärna läste och funderade -
på vad Bibelns berättelser innebär för mig och för världen.
Från unga år har jag varit intresserad av allt i naturen.
Någon kanske säger att min attityd är från 1600-talet, -
d.v.s. att vi studerar naturen till Guds ära.
Det har naturligtvis funnits olika skeden i mitt liv.
Min tro förnyades på ett läger för gifta par i Pieksämäki år -99
Efter det kan man säga att jag varit en mer bekännande kristen.
Jag vet att en del upplever en konflikt i de här -
sakerna och de kämpar med det.
Själv har jag aldrig upplevt någon konflikt -
gällande frågan om tron kontra vetenskapen.
Till det kunde jag till och med säga -
att det sker så många under varje dag, i varje situation.
Vi ser hur naturen fungerar i sin helhet, all återkoppling som sker.
Vetenskapen upptäcker olika saker men det -
begränsar inte på något sätt Guds tomt, Hans existens.
Det spelar ingen roll vad vi anser. Det är ingen åsiktsfråga.
Så är det också på mitt jobb: klimatet förändras -
oberoende av vår åsikt. Vi tillfrågas inte.
På samma sätt är Guds existens ingen åsiktsfråga för mig.
Han ÄR oberoende av min åsikt.
Ett av de första buden i Bibeln är att vi ska bruka och bevara jorden.
Det tycker jag innebär en hållbar livshållning, -
ett agerade som är hållbart, ingen exploaterande odling.
Såväl på individ- som gruppnivå har vi brutit -
mycket mot budet om att bruka och bevara.
På så sätt kan syndamedvetande och omvändelse -
påverka både ekologin och omgivningen -
liksom när vi förstår att "bevara" betyder att vi inte ska förstöra, -
inte främja artförlusten, inte förstöra naturen -
eller göra för stora förändringar i naturen.
Även om jag är ganska pessimistisk som forskare i klimatförändringar -
är jag samtidigt optimistisk då jag anser att det finns hopp.
Angående klimatförändringen kan jag säga att -
jag i kristendomen funnit hopp -
och en grund för det hopp jag har.
Om du får eller måste jobba med svåra saker är det viktigt -
att ha ett visst hopp, ett ankare inför det som sker.
Och jag är synnerligen hoppfull då det gäller att -
man hittar en lösning för miljön och klimatet.
Men lösningarna kräver nog att vi gör bättring -
ifråga om vår själviskhet, girighet, -
viljan att göra allt i egen kraft och vinstbegäret.
Jag fann det
Finn det du också
Översättning: Himlen TV7