Koolitus on arenenud maailma üks tugisambaid.
Ka meil siin Soomes lähevad lapsed põhikooli
õppima elu põhioskusi.
Samal ajal sokutatakse nendesse selle maailma mõttemall,
väärtused, maailmapilt.
Siis tulevad ametikoolid, keskkoolid, ülikoolid.
Koolitus puudutab meid kõiki.
Siin, meie maal, peame sellest ka selles saates rääkima.
Meele uuendamine
Läbimurre
Uussünd
Muutus
Kultuurimuutus
Arusaamine
Loovus
RENESSANSS
Kultuurimuutuse saade "Renessanss", siin on Heikki, Jani ja Carita.
Räägime täna koolitusest.
Parandage mind, kui ma eksin,
aga mul on selline arusaam,
et meie Lääne koolisüsteem on rajatud kreeka mõtteviisile,
kus aetakse taga teadmisi,
mis tuleb siis omandada.
Üks räägib, teised kuulavad.
Sellest aga tekib arusaam,
et mida rohkem on mul teadmisi, seda pädevam ma olen.
Meie koolisüsteem on rajatud teadmiste vahendamisele.
Ma olen, Jani, sinuga sama meelt.
Meil on filosoofiline guru,
kes söödab meile kogu aeg seda ja teist
ning meeletult igasugu infot.
Me peegeldame ja kiirgame seda välja.
Me peegeldame väljastpoolt saadud teadmisi.
Me oleme kui UFOd, kes võtavad kosmosest vastu hunniku infot.
Selle asemel peaksime kiirgama seda infot välja.
Carita, ma vaatan sind, kuna sul on kiirgamise idee olemas.
Ma ei räägi nüüd peegeldamisest, vaid kiirgamisest.
Räägime südames olevas asjast, mis kiirgab väljapoole.
Räägi sellest rohkem, sest sellel on seos õppimisega.
Hillsongil on selline kursus nagu "Shine" (hiilgamine/kiirgamine),
mis on isikliku arengu programm.
Hillsong on hästi kuulus Austraalias kogudus.
Nad teevad palju head oma kogukonnas ja linnades.
"Shine" mõte tuli sellest, kuidas rääkida tüdrukutele koolides,
et nad on toredad ja kaunid.
Me saame sellega väga head informatsiooni.
Ma hindan väga koolitust.
Aga siiski ka noored,
kuigi nad käivad kaua koolis ja saavad hea koolituse,
siis nende elu ei paista olevat hea.
Kuidas anda edasi sisemisi väärtusi?
Seda, et sa oled tähtis, väärtuslik, et sa tähendad midagi,
kuna noored - ja seda on uuritud -
kogevad just, et nad ei tähenda midagi.
Neil pole eesmärki ja seepärast põletataksegi elu -
juuakse, tarbitakse narkotsi, jäädakse rasedaks.
Polegi midagi alles.
Ma ise olen kogenud, et ma pole väärtuslik.
Koolis ikkagi vahendatakse teatud hoiakuid.
Ja eriti neid väärtusi.
Kui sul on ka kogu maailma teadmised,
aga sa lõpetad kooli ja sa ei tea, et sa oled väärtuslik
ja sul on midagi, mida sa võid sellele maailmale anda.
Seetõttu on tähtis. et koolid liiguksid selles suunas,
näitamaks, kui ainukordne keegi on ja et neil on midagi anda.
Sa pole lihtsalt üks osa süsteemist, üks miljonist
ja sa pead elama, nagu kõik teised.
Vaid sul on kordumatu DNA, mis ütleb, et sa oled eriline.
Seda ma tahan, et see oleks koolides.
Siin me näeme meie erinevuste rikkust.
Jumal on loonud meist igaühest isiksuse.
Me kiirgame välja seda Jumala algset DNA-d.
Jumalikku DNA-d, et meis on oma väärtus.
Kui sa rääkisid kreeka maailmast,
siis see on õige,
et me peaksime tulema tagasi juudi mõtteviisi juurde.
Seal, kus on kaks juuti, on vähemalt kolm arvamust.
Juudid on harjunud väitlema ja vestlema.
Tore on vaadata, kuidas juudid vestlevad.
Igaühe arvamus on väärtuslik.
Isegi kui mul on kolm-neli arvamust,
siis ma olen ka oma vastandlike arvamustega väärtuslik.
Kuna selles osaleb minu isik kogu oma jõus.
Pean siinkohal ütlema, et mina olen käinud ainult põhikoolis.
Selles mõttes olen hariduseta.
Aga mind on alati huvitanud see, kuidas asjad käivad.
Heikki rääkis siin juutide vestluskultuurist.
Tavaliselt mõtlevad juudid nii:
"Mitte keegi pole kuulnud õpetust, kui see pole saanud reaalseks,
kui seda pole näha inimese elus ja tegevuses."
Mulle isiklikult on tähtis see, et ma võtan need asjad omaks
ja asjad, mida ma õpin, ma õpin neid elu jaoks.
Ma õpin neid selleks, et ise aru saada
ja selleks, et leida ise enda tee.
See muudab mind tugevamaks - minu unistusi ja minu isikut.
See teeb minust parema inimese minu lähedaste jaoks
ja selle ühiskonna jaoks.
Ja see, mida Carita enne rääkis,
Shine (hiilgamise) tööst tüdrukutega.
Sellest, et minnakse kooli ja võetakse sealt hulk noori tüdrukuid, naisi
kellele antakse edasi see miski, mis paneb nende sisemuse võnkuma,
tuues arusaaminse, et nende elul on tähendus,
nad on väärtuslikud ja nad on kuhugi teel.
Selline inimese aktiveerimine seestpoolt
peaks tegelikult olema koolituse peamine eesmärk.
Aktiveerida inimene nii, et ta ise võtab vastutuse oma elu eest
ja end ümbritseva eest jne.
Aga mul endal on negatiivne arusaam kooliskäimisest.
Noorena ja eriti teismelisena tundus mulle,
et koolisüsteemi eesmärk on suruda mind kindlasse malli
ja sööta mulle teadmisi, mida mul isegi vaja pole,
mida ma tegelikult ei tahagi õppida.
Ja siis antakse mulle edasi ühiskonna mõtteviis -
pean siinkohal põhikooli silmas -
et minu eesmärk on leida töö ja maksta makse.
Olla hea kodanik. - Olla hea kodanik.
See aga, mida koolides ei õpetata, on isiksuse ettevalmistus.
Seda põhikoolis pole.
Isiksuse väärtust ja tõelist potentsiaali
peaks välja kaevama.
Põhikoolis ei õpetata ka tarka majandamist.
See on muide väga huvitav,
sest inimesi õpetatakse tööd tegema, kulutama, makse maksma.
Mõtlesin siis, et miks need on põhikoolis õpetuse keskmes?
Inimestele ei õpetata seda, kuidas edukas olla.
Soomlastel on Jante seadus.
Ära arva, et sa oled midagi erilist.
Me oleme kõik võrdsed.
See, et on üldharidus, on ju hea.
See on tohutult tore, et me oskame lugeda ja arvutada.
Aga ma igatsen seda,
et panustataks ka sellesse, milles on kirg.
Sest mõelgem, kui sinust saaks maailmakuulus viiuldaja,
kas sa kasutaksid oma väärtuslikku aega selleks,
et mõelda matemaatika võrranditele, või kirjutada kirjandeid?
Oluline on leida oma kirg,
sest edukad on need, kes panustavad oma kirge.
Koolis aga võib tekkida mõte, et mul pole ju midagi,
pole suunda, kuhu minna.
Seetõttu tulebki rohkem rõhutada, et sa võid saavutada edu
majanduses, karjääris - mõelda suuremalt.
Ma tulen siis nüüd ka kapist välja ja tunnistan üles,
et ma olen käinud koolis ja saanud praosti kraadi.
Saanud tiitli, mis mulle kingiti.
Piiskop andis selle mulle juba 15 aastat tagasi kingituseks.
Maksin selle eest natukene.
Sellest tiitlist on aeg-ajalt kasu,
sest kui lähen mõnda maakohta kõnelema,
öeldakse: "Praost Hilvo tuleb."
Helsingis jälle võib see anda vastupidise efekti,
see on negatiivne tunnus.
See ei puutu praosti tiitlisse,
vaid soomlaste vastumeelsusesse tiitlite suhtes.
Me oleme koolitatud ja saanud kraadi selle tiitli tõttu.
Ma olen ristteel.
Ma ei tunne kirge sellest, et ma olen praost.
Mul pole kirge olemaks praost.
Jah, see on kraad ja ma hindan seda,
kuid olulisem on omada kirge Jumala Sõna ja Jeesuse vastu.
Käia Jumala koolis, elukoolis,
et Jumal võiks kasvatada minust inimese,
kes põleb Jeesusele;
kes põleb sellele, et Jumal saaks kasvada meis
ja muuta meid.
Kool on varasemate põlvkondade puhul olnud see,
mis on asetanud inimesed erinevatele kohtadele.
Ehk siis koolitatud inimesed on nö õpetajad
ja siis on need ametitöölised -
inimesed, kes töötavad ühiskonna erinevatel tasanditel ja ametites.
Mitmete edukate ettevõtjate koolitunnistus on olnud täis neljasid,
aga nad on siiski suutnud luua suuri ärisid,
mis annavad tööd paljudele inimestele.
Nad on mööda oma teed minnes ja pioneeriks olles
loonud selle oma elu.
Sellel pole midagi pistmist koolitunnistusega.
See ongi uus trend.
Just hakatakse avastama seda,
et ei mõelda nii, et me oleme koolituseks valmis.
Kui kool ei anna neid oskusi, mida ma vajan,
kui ma siirdun järgmisele tasemele, või tööle, mida tahan teha.
Vaid inimesed hakkavad seda ise otsima.
Isiksuse ettevalmistus - see on suur mood praegu.
Hakatakse leidma inimesest seda.
Koolides mulle see meeldib, kui oleme käinud seal rääkimas.
Meeldib see, et võin rääkida, et neil on mingi ülesanne,
neil on eesmärk ja ma julgustan neid leidma oma kirge.
Sest see toob elutahte ja eesmärgi.
Ja siis sa jaksad teha mida iganes.
Kui teed midagi, mille vastu sul puudub huvi,
ei taha sa selle peale oma aega raisata.
Aga kui leiad selle, mida armastad, oled valmis andma endast kõik.
Sa oled valmis tegema tööd selle nimel, mida armastad.
Ja nüüd me jõuamegi asja tuumani.
Mis on kristlase ülesanne rahva koolitamisel?
Ka põhikoolis.
Täna on fakt see,
et usuõpetuse tunnis võid kuulda, et Jumal lõi maailma
või et vähemalt kristlased usuvad nii.
Pole ju populaarne uskuda.
Paljude uskumine on pigem tõdemine, et:
"Usundites mõeldakse, et Jumal on olemas
ja on ka selliseid müüte, et inimene võib olla loodud.
Aga teadus ju tõestab meile, et inimene on siin vaid juhuslikult
tänu evolutsioonile."
See kõik tõmbab maha selle, millest oleme rääkinud -
et inimese elul on väärtus ja eesmärk, mis tuleb Jumalalt.
Kui see on süsteem, mis vormib mõtteid
ja mis kasvatab üles me noored,
siis peame pöörduma tagasi kodudesse
ja minema ka poliitika juurde.
Sest ooliitikas tehakse otsuseid, mis puudutavad ka haridust.
Ja peres on tegelikult väärtused, mida antakse edasi oma lastele.
Usklike perede lapsed on kohe konfliktis,
kui nad pannakse tavakooli.
Seetõttu tahavad usklikud teha kristlikke koole.
See on ühtpidi hea, aga see pole vastus ühiskonnale.
Meil on suur väljakutse luua tõelised ehitusklotsid -
tõele vastav alus inimestele ja lastele.
Täna on tõde ka see, et lasteaiast alates
püütakse lastele õpetada sooneutraalset mõtlemist.
Siin ühiskonnas ja siin maailmas on aktiivseid inimesi,
kes tahavad abieluseaduse kaudu teha seda,
et samasoolised saaksid omavahel abielluda.
Kui see saab nüüd seaduseks, jõuab see ka kooli.
Seejärel aga sattub iga pere,
kus räägitakse veel algsest peremudelist
ja Jumalast kui meie Loojast,
väga täbarasse olukorda.
"Nad on kitsarinnalised ja nad peab panema vangi,
kui nad sellist juttu suust välja ajavad."
See on äärmuslik suund, kuhu me võime jõuda,
kui võtame haridusest, perest ja poliitikast ära
kogu Jumala austamise ja inimelu mõtestamise.
Seetõttu ka need, kellel on kirg koolituse või õpetamise vastu -
just nemad peaksid julgelt mõjutama ja rääkima sellest
ning paluma Jumalalt tarkust.
Sest tänapäeval ei saa igas koolis rääkida Jeesusest,
mistõttu küsimus on, kuidas sa saad anda edasi neid väärtusi,
mis puudutavad just Jumala kuningriiki?
Julgust neile, et nad läheksid maailma
ja teeksid, mida Jeesus on kutsunud neid tegema.
Kogen ka, et meie hoiakute koolitus on väga tähtis.
Me rääkisime ennist erinevuste väljakannatamisest.
Nüüd nõutakse, et kristlased peavad kõike heaks kiitma -
nii võimalikke ja mittevõimalikke asju.
Aga kas on ka nii, et ka nemad peavad arvestama kristlastega,
et meil on oma arvamus?
Meil on oma väärtuste maailm.
Meil on õigus seda järgida ja õpetada oma lapsi selle järgi.
Hinnangute andmine peaks olema kahesuunaline.
Kooliga on seotud väga tugevasti õppimine.
Sisemise maailma ja hoiakute maailma õppimine.
Asjade muutmine - mul on ka õigus muuta oma arvamust.
Kui muutun kristlaseks, siis hakkan mõtlema kristlasena.
Tahaksin tuua siia kristlaste vaimse vaatenurga.
Kõik usklikud, kes võime nimetada end uuestisündinuks,
Piiblit uskuvaks Jeesuse järgijaks, jüngriteks.
Me teame seda, et Piibel ütleb,
et see raamat koos Jumala õpetusega teeb targaks.
See võib õpetada elu kohta kõige tähtsamat.
Õpetussõnad on täis tarkust.
Terve see raamat on täis tarkust.
Ma mõtlen järgmisest asjast,
et selleks, et see tarkus, mis meis sellest raamatust ja Jumalast on -
selleks, et see võiks mõjutada, peab see olema esmalt meie sees.
See peab saama meie sees reaalsuseks.
Seejärel aga tungima kogu ühiskonda.
See peab jõudma peredesse - Jumala tõde peab jõudma sinna.
Ka see, kes me oleme ja mis me oleme,
mis on meie väärtus ja mida me teeme.
Seejärel aga peab see jõudma poliitikasse
ja ühiste asjade tegemisse.
See peab jõudma rahaasjadesse.
See peab jõudma tööle, jõudma kunsti.
See peab läbima kõike.
See on justkui "plumb line".
Ütle nüüd, mis see soome keeles on?
Loodinöör.
See räägib sellest, et see näitab ära tõe.
Nii on algselt mõeldud, kuidas asjad käivad.
Ka meil on see väljakutse. tuua Jumala Vaim haridusse ja kooli.
Mida me nüüd kaamerasse ütleme? Head aega!
Kui sulle meeldivad meie mõtted ja sa tahad kuulda neid veelgi,
võid helistada 900 17777 (7 eur), toetades sellega TV7 tööd. Täname!
Head aega!
Tõlge: Külli Kuusk