Piibel Armsaks
Oleme jõudnud selle saate viimase osa juurde.
See on meie lühisarja "Piibel ja õpetus" neljas osa.
Räägime seadusest ja evangeeliumist.
Kogu Piibel Armsaks saade on eetris olnud kokku 42 korda.
Nüüd on hüvastijätu aeg.
Aga kõigepealt räägime, kas piiblist leidub midagi seaduse
ja evangeeliumi kohta.
Kas olete varem märganud, kui vastuoluline piibel on?
Ühel lehel ta ütleb, et kõik on arm.
Ja teisel lehel ta ütleb: "Olge täiuslikud nagu teie Isa on."
Ühes kohas räägitakse Sakkeusest, kellele andestati kõik,
Jeesus läks tema poole seda tähistama.
Ja teises kohas Jeesus ütleb ühele noormehele: "Müü kõik,
mis sul on ja järgi mind ning alles siis saad minu jüngriks."
Sellised vastuolulised ütlused ja õpetused tulenevad seaduse
ja evangeeliumi erinevustest.
Tegelikult pole see mitte vastuolu- lisus, vaid Piibli põhjalik õpetus.
Nüüd hakkame seda uurima.
Mis ongi see seaduse sisu?
Kui Aadam ja Eeva oleksid saanud hakkama ilma patuta, me oleksime
saanud taevasse seaduse teed mööda. Poleks olnud vaja armu.
Aga kuna nad langesid pattu ja ka nende järeltulijad, on täiesti
võimatu käia mööda seaduse teed.
Seadus esiteks nõuab meilt kümmet käsku. Me kõik mäletame,
mis seal räägitakse suhetest Jumala ja ligimestega, isa ja ema
tuleb austada, kedagi ei tohi tappa isegi sõnadega, ei tohi
hoorata, abielu peab austama, rahaga peab olema aus, ei tohi valetada
ega ka himustada. Ning see pole veel kõik: seadus nõuab armastust.
Sellest ei piisa, et me oleme head inimesed, vaid meil on justkui
armastusevõlg kõikide vastu.
Me kõik teame seda, kes suudaks siin maailmas elada ilma armastuseta?
Me teame, et on nii palju inimesi, kes enne kõike vajaksid armastust.
Armastuse topeltkäsk ütleb, et Jumalat peab armastama üle kõige
ja ligimest nagu iseennast. Lisaks sellele on Jeesuse kuldreegel:
"Kõike,mida te tahate, et inimesed teile teeksid, tehke ka nendele!
Kõik need Piibli käsud, manitsused, hoiatused-need on seadus.
Lisaks sellele tuleb karistus.
Piibel nii mitmes kohas ütleb, mis juhtub siis, kui me ei järgi käske.
Mis Iisraeli rahva osaks sai ja mis meie osaks saab.
Siin ajas palju õnnetust ja pärast surma igavene põrgu.
Kui seadusest jäetakse välja karistus, seda enam ei kuulutata,
kuigi see on Piiblis olemas, siis seadus kaotab oma mõtte.
Mina ise mõtlen, et sellepärast nad julgevad Jumalat nii avalikult
mõnitada näiteks meedias. Sest seaduse hääl on vaikinud.
Inimesed ei mõtle enam, et Jumala mõnitamise eest võib sattuda põrgu.
Nii, selline on seadus, aga kuidas on evangeeliumiga?
Evangeelium ei nõua meilt midagi. Ta ise tuleb ja pakub meile tasuta
päästet. Evangeelium ei räägi sellest, mis meie peame tegema-
armastama, rabelema, tunnistama, ohverdama.
Evangeelium räägib ainult sellest, mida Jeesus on teinud. Tema
armastas. Tema püüdis. Tema ohverdas kõik.
Evangeelium on sõnum ristist. Tehti kaubavahetus.
Jeesuse peale pandi risti peal sinu, minu ja kogu maailma patud.
Meie saame vahetuses tema puhtuse ja pühaduse.
Jeesuse peale pandi see karistus, mis kuulus meile.
Nüüd me võime tänu Temale saada taevas osa.
Evangeelium räägib ainult armu- sõnu ja tõotab meile igavest elu.
Kui vaadata grammatikat, seaduses eksisteerivad ainult käskiv ja
eitav kõneviis: "Tee seda!" "Ära tee seda!"
Samas on ka käsk: Rõõmustage alati Issandas!"
Evangeeliumi kõneviis on tõotav: "Sest nõnda on Jumal maailma
armastanud, et ta oma ainusündinud Poja on andnud, et ükski, kes
temasse usub, ei hukkuks." (Jh 3:16) Maailma-sinna kuulume meie kõik.
Seaduse nõuded on hirmuäratavalt kõrgel. Seadus nõuab täiuslikkust.
Kui ühe korra lähed Jumala käsu vastu, tagajärg on põrgu.
Ja see pole ainult see, et teed midagi valesti, vaid seadus
räägib ka tegematajätmisest. Kas tegid kõik hea, mis oli vaja?
Viimsel kohtupäeval meilt küsitakse just seda: "Mida oleme teinud
oma vähemate vendade jaoks?"
Evangeelium ei nõua midagi, vaid pakub kõike.
Evangeeliumil on üks tunnusmärk. On üks asi, mille järgi tunneme ära,
kas siin laulus, jutluses, raamatus on evangeelium sees või mitte.
Ei piisa sellest, et öeldakse: "Jumal armastab kõiki. Ta on
patusele armuline." See oli Luther, kes ütles: "Siia peab lisama ka,
mis see Jumalale maksis, olla patuse vastu armuline."
Jaapanis on nn puhta maa budism, üks budismi alaliik,
mis ütleb: "Kui head inimesed saavad pääste, siis halvad
inimesed veel kindlamini."
See kõlab nagu evangeelium, aga sellel pole seda tunnust.
Mida see maksis Jumalale, olla patusele armuline?
See maksis Jumalale tema enda poja vere, Jeesusele tema
kannatused ja surma. Sellepärast evangeelium ei ole odav arm,
vaid kallis arm. Selle küljes on Jumala poja verega makstud hinnasilt.
Seadusel on erinevaid kasutusotstarbeid. Esimene on
ühiskonnas näidata inimestele, kuidas elada, et kõik oleksid
võimalikult õnnelikud ja kooselamine tuleks välja.
Teine on kõige tähtsam: Seadus viib meid konkursiolekusse.
Seaduse ülesanne ei ole teha meist häid inimesi, vaid panna meid tõstma
käed püsti ja ütlema: "Mina lähen põrgu. Kui Jumal nõuab seda,
ma ei saa sellega hakkama." Ainult selline inimene, kes on
sellesse hetke jõudnud, tema haarab rõõmuga kinni Jeesuse ristist
ja usub seda. Aga kahjuks meie ajal, mil seadusest räägitakse
vähe, on ka seda rõõmu vähe.
Inimesed arvavad, et nad saavad taevasse, sest Jumal on nii hea.
Jeesust polegi enam vaja. Evangeelium on kaotanud oma väe.
Viimane seaduse otstarve on meile usklikele näidata, mida me saame
teha siin elus - me võime hakata täitma neid kümmet käsku.
Aga mis on evangeeliumi peamised ülesanded?
See on täiesti teine, mis seadusel.
Sünnitada usk patuse inimese südames.
Kui evangeeliumist ei räägita, keegi ei saa päästetud.
Võid rääkida kõike muud piiblist, aga kui jätad selle ära,
keegi ei saa päästetud.
Pealegi, evangeelium annab meile kristlastele jõu teenida Jumalat.
See on motivatsioon misjonäridele.
100 jutlust missionikäsust ei tekita seda tahet,
vaid see, et Jeesus jälle oli mulle patusele armuline ning
ma tahan, et kogu maailm kuuleb just seda sõnumit.
Kus evangeeliumiga kohtutakse?
Inimene ei oska ise välja mõelda evangeeliumit.
Evangeelium leidub Piiblis, ristimisel, armulaual ja
mitte kusagil mujal.
Sellepärast Piiblit ja Jeesuse risti peab kuulutama.
On olemas kaks valeõpetust: legalism, mis tähendab seaduse
kuulutamist päästeteena ning see tekitab inimeste ahastust, kuid see
pole tänapäeva probleem. Teine on antinonism, mis keelab seaduse.
Piiblis näeme, et seadust ja evangeeliumit
kuulutatakse koos ja balantsis.
Nüüd oleme jõudnud oma saates selleni, et on hüvastijätu aeg.
Tänan vaatajaid selle eest, et olen saanud teile rääkida
tervenisti 42 korda. Nende saadete tegemine on olnud võimas kogemus.
Tahan veel öelda seaduse ja evangeeliumi kohta:
see on luteriusu juures lahti seletatud hämmastavalt selgelt.
Seda ma olen püüdnud rääkida igal pool maailmas ahastuses
hingedele, et nad oskaksid panna oma lootuse Jeesuse töö peale,
mitte oma töö peale, kuid samas ei lükkaks ümber seadust ja
teeks tühjaks Jumala Sõna.
Aitäh teile, selle kahe ja poole aasta eest. Palvetame koos.
Issand täname Sinu Sõna eest, et Piibel on nii imeline raamat.
Tee see meile veelgi armsamaks. Jeesuse nimel, Aamen.
Tõlge: Sanna Pitko