Henki Kaikkivaltiaan mun ylläni, -
Henki rohkeuden ja viisauden.
Hei! Olet tervetullut löytöretkelle Pyhän Hengen todellisuuteen!
Tässä ohjelmajaksossa kerron parhaista löydöistäni -
rukouksen alueella tueksi sinun rukouselämääsi.
Avataanpa heti tähän alkuun Raamattu -
ja katsotaan sieltä, mitä Paavali meille sanoo.
2. Kor. 3:18: -
Tällainen ihana raamatunkohta, -
jossa me olemme katselemassa Jeesusta, -
Hänen kirkkauttaan!
Tämä on sellainen levollinen kohta. Me olemme ja katselemme tässä, -
ja Herra muuttaa meitä.
Tässä on hyvä lähtökohta rukoukselle.
Se on Jeesuksen katselemista, ihmettelemistä, kuuntelemista, -
lepoa Hänen läsnäolossaan.
Ja Hän tekee työtään meissä.
Lainaanpa myös Paavo Hiltuselta -
hänen syvällisen ajatuksensa rukouksesta.
Olen poiminut sen hänen kirjastaan Rukous on rakkautta.
Paavo sanoo siinä: -
"Toivon, että voisin esittää sinulle toisenlaisen rukousmallin -
tai oikeammin - ei mallia, koska rukous on salaisuus, -
vaan vapauden ja rakkauden ilmapiirin. -
Rukouksen lempeän maailman, jonne jokainen nimenomaan väsynyt,
epäonnistunut ja ahdistunut on aina tervetullut -
kuntoutukseen ja hoitoon."
Samantyylisin ajatuksin -
kertoo Paavali meille Roomalaiskirjeessä: -
Uskonelämässä me lähdemme liikkeelle levosta käsin.
Nyt lähdemme rukoukseen liikkeelle levosta käsin, -
Jumalan rohkaisemina, Pyhän Hengen opastamina, Jeesuksen läsnäolossa.
Lähdemme liikkeelle rauhan ja levon ajatuksista.
Samalla otamme huomioon tosiasiat, -
millaisessa maailmassa elämme.
Rukoillessamme olemme sodassa -
tämän maailman pahoja valtoja ja voimia vastaan.
Ajattelen vuoden 2022 helmikuuta -
eli ajassa noin vuosi taaksepäin siitä, -
kun nyt puhun tätä ohjelmajaksoa.
Eurooppa oli tuudittautunut uneen, epätodelliseen uneen.
Se heräsi rajusti, kun Venäjä aloitti suurhyökkäyksen Ukrainaan.
Euroopassa oli tuudittauduttu Ruususen uneen, -
valheellisiin ajatuksiin. Herättiin kylmään todellisuuteen.
Elämme näet tässä maailmassa vihamielisten voimien keskellä.
Presidenttimmekin sanoi osuvasti, -
että naamarit on nyt riisuttu, -
ja edessämme ovat sodan kasvot.
Tämä on nyt vähän raju toteamus, -
mutta tämä on se toinen puoli tästä rukouselämästä.
Rukous on taistelua. Meidän on hyvä ymmärtää se.
Samalla ymmärrämme, kuinka tärkeää meidän on elää armosta, -
ymmärtää myös levon merkitys.
Sotarintamalla olijat tarvitsevat lepoa.
Ymmärtäkäämme tämän sodan luonne. Mitä se on?
Mihin sotaan joudumme, kun käymme syvemmin rukoukseen?
Näyttää myös siltä, kuin taistelisimme jättiläisiä vastaan.
Luetaanpas sitten 4. Mooseksen kirjasta. Muistellaan kertomusta, -
kun israelilaiset lähettivät vakoojia kanaanilaisten keskuuteen.
Kun vakoojat palasivat, useat heistä sanoivat: -
"Kansa, joka siinä maassa asuu, on voimallista.
Kaupungit ovat lujasti varustettuja ja hyvin suuria.
Sinne on hirveän vaikeaa hyökätä."
He loivat kansaan sellaisen mielialan, ettei auta lähteä hyökkäämään.
Vaikka Joosua ja Kaaleb puhuivat toisin, -
niin kansa meni pelon ilmapiiriin.
Me tarvitsemme Jumalan Sanan valoa nähdäksemme oikein.
Olkoon meille opastuksena nyt tässä 1. Johanneksen kirjeen luku 4 -
jakeet 17-19. Siellä meille sanotaan: -
Poimitaanpa nyt näitä löytöjä sieltä rukouksen maailmasta.
Yksi sellainen löytö on, -
että rukouksen lähtökohta on aina yksinkertaisuus.
Rukouksen salaisuus on sen yksinkertaisuudessa.
Filippiläiskirje 4:6-7 opastavat meitä tähän.
Siellä sanotaan meille selkeä, yksinkertainen ohje.
Otetaan sieltä vielä Jeesuksen opetus rukouksesta -
evankeliumista Matteuksen mukaan 6:7-8: -
Tämä on aika mielenkiintoinen kohta.
Jos Jumala jo tietää kaiken, miksi minun tarvitsee edes pyytää?
Mutta kun Jumala odottaa kuulevansa lastensa pyyntöjä.
Meidän ei tarvitse olla siinä monisanaisia, -
vaan luottamuksesta käsin saamme rukoilla yksinkertaisin sanoin.
Saamme tietää ja luottaa, että se riittää.
Tässä on rukouksen terve lähtökohta.
Meidän ongelmamme voi olla siinä, että luulemme, -
että rukoillaksemme meidän on ensin valmistettava itseämme -
ja saatava kaikki kuntoon. Sitten vasta voisimme rukoilla.
Tähän voisi sanoa, että Jeesus on jo laskenut rukouksen perustan.
Sen perustan, jota meidän ei tarvitse uudestaan laskea.
Meillä on jo asemamme Jeesuksessa Hänen ominaan.
Hänen nimissään me rukoilemme.
Kyse ei ole siitä, mitä valmisteluja itse tekisimme, -
mitä me osaisimme tehdä, vaan katsomme Jeesukseen -
ja kiitämme, mitä Hän on jo tehnyt, ja siltä perustalta rukoilemme.
Eräs Don Chapman on viisaasti sanonut: -
"Rukoile, niin kuin osaat. Älä, niin kuin et osaa."
Tässä on vähän hauskastikin sanottu.
Rukoile niillä sanoilla, jotka sinulla on.
Älä katso mallia muista, että sinun pitäisi opetella -
toisten rukoustapa ja -kieli. Rukoile sillä tavalla, -
minkä Jumala on sinun sydämellesi laskenut omana itsenäsi.
Jeesus on jo rakentanut perustan rukoukselle.
Jeesus on jo voittanut pahan vallan ja avannut meille yhteyden -
taivaalliseen Isäämme. Tutkikaamme lisää rukouksen käytännön ohjeita.
Tässä tulee mieleen opetus yhteisen rukouksen voimasta.
Löydämme sen evankeliumista Matteuksen mukaan -
luku 18, jakeet 19-20: -
Meidän on hyvä oppia määrätietoinen, jatkuva, -
keskittynyt rukous ja rukouselämä.
Siihen meitä opastaa -
2. Kor. 10:3-5.
Määrätietoinen rukous.
Ymmärrämme Jumalan meille antaman voiman, -
jolla saatanan rakennelmat ja linnoitukset hajoavat.
Kuinka hyvä meidän onkaan tietää tämä!
Ja myös on se opastus. Me vangitsemme kaikki ajatukset -
kuuliaisiksi Kristukselle. Emme mene sinne pelon maailmaan, -
jonne vihollinen tahtoo meitä ajaa - pelon alle.
Katsomme Kristukseen ja annamme Hänen rohkaista meitä, -
vahvistaa meitä, vahvistaa kaikki ajatuksemme.
Otetaanpas nyt tämmöinen pieni rukouskoulu tähän -
rukouksen voimakkuusasteista. Olen poiminut tätä tietoa -
Wesley Duewelilta, joka on tutkinut tätä -
ja tehnyt 7-osaisen jaottelun rukouksen voimakkuusasteista.
Voi tehdä muitakin jaotteluja, mutta tämä on yksi hyvä pohja.
Käytän sitä tässä ja laajennan sen yhteyteen muutamia ajatuksia.
Tässä on se ajatus ja ymmärrys -
rukouksen ja esirukouksen periaatteesta.
Siinähän vihollinen haluaa saada meidät luopumaan rukouksesta.
Sen sijaan, että luovuttaisimme siinä vaiheessa, -
kun huomaamme olevamme rukoustaistelussa, siirrymmekin -
seuraavalle entistä voimakkaammalle esirukouksen tasolle, -
entistä keskittyneemmälle, määrätietoisemmalle -
rukouksen tasolle ja tavalle.
Nämä 7 voimakkuusastetta rukouksessa Duewelin mukaan ovat: -
Ensinnäkin pyytäminen. Kaikki lähtee rukouksessa pyytämisestä.
Pyytäminen on rukouksen yksinkertaisin, perustavin muoto.
Jokainen osaa ja voi pyytää, -
vasta uskoon tullutkin, lapsi, etsijä jne.
Jumala kuulee, kun pyydämme.
Evankeliumissa Luukkaan mukaan -
luku 11, jakeet 2-4: -
Isä meidän -rukouksen vähän lyhennetty perusmuoto, -
mutta siinä on tämä yksinkertainen pyytäminen.
Jeesus jatkaa opetustaan jakeessa 9: -
Siitä pääsemmekin rukouksen toiselle asteelle, etsimiseen.
Etsiminen on voimakkaampaa kuin pyytäminen.
Siihen kuuluu pitempiaikainen, kestävä, vilpitön pyytäminen -
ja syvempi tahto saada rukousvastaus.
Etsiminen on rukousta, jossa olemme valmiit antamaan enemmän aikaa -
ja näkemään enemmän vaivaa rukoillessamme.
Etsimisessä olemme valmiit jatkamaan vastauksen saamiseen asti.
Sitten kolmantena kolkuttaminen.
Etsimisessä voi tulla niin voimakkaan epätoivoiseksikin, -
että rukous muuttuu ikään kuin kolkuttamiseksi taivaan ovelle.
A. B. Simpson on sanonut: -
Jeesuksen itsensä rukous Getsemanessa oli -
enemmän kuin pyytämistä tai etsimistä.
Tästä voimme lukea evankeliumista Luukkaan mukaan -
luku 11, jakeet 5-8: -
Jeesus ei tarkoita, että Jumala on kuin tuo uninen mies, -
jota ei saanut häiritä. Jumalan luo olemme aina tervetulleita.
Jeesus opetti tällä vertauksella, että jotkut rukousvastaukset -
edellyttävät voimakasta pyytämistä.
Sitten neljäntenä paasto.
Paasto on seuraava taso esirukouksen voimakkuusasteikolla.
Kun vihollinen on saatava pois alueilta, -
joihin se on pesiytynyt aikojen kuluessa, -
paastoaminen rukoustaistelussa voi olla ehdotonta voiton saamiseksi.
Kun rukoilemme tärkeiden ja kiireellisten asioiden puolesta -
tai vihollisen vastustus on voimakas, -
Pyhä Henki voi käyttää paastoamme toimeenpanemaan Jeesuksen voiton.
Duewel on sanonut: -
Kyseessä on siis luvallisten, jopa hyödyllisten asioiden alistaminen -
suurempien hengellisten tavoitteiden alaisuuteen.
Sitten viides esirukouksen aste eli rukoustaakka.
Rukoustaakalle on ominaista kiireisyyden tai tärkeyden tuntu.
Siihen kuuluu Pyhän Hengen antama taistelumieli, -
voimakas huoli ja tahto rukoilla, kunnes Herra antaa voiton.
Se alkaa sisäisestä kehotuksesta rukoilla jonkin asian puolesta.
Asia voi olla tiedossasi tai voit tuntea kehotusta rukoilla -
myös tietämättä tarkasti, mistä on kysymys.
Jumala kutsuu sinua rukoustaisteluun, kun rukoustasi tarvitaan.
Joku on yöllä herätetty, ja hänen on pitänyt alkaa rukoilla -
jonkin kaukaisen kansan tai lähetyssaarnaajan puolesta.
Vasta vuosia tai vuosikymmeniä myöhemmin -
hän on saanut tietää, että se rukous oli tärkeä - juuri sinä hetkenä.
Rukoustaakka on Pyhän Hengen sinulle antama -
henkilökohtainen rukouskutsu ja vastuu.
Rukoile, kunnes tunnet Herran nostavan vastuun sinulta pois.
Rukoustaakasta voidaan sanoa myös, -
että se on epäitsekäs huoli Jumalan tahdon toteutumisesta -
jonkun henkilön/asian kohdalla. Huoli on niin suuri, -
että rukoilija on valmis rukoilemaan niin paljon kuin mahdollista.
Rukoustaakka on usein henkilökohtainen.
Toiset eivät sitä välttämättä ymmärrä.
Rukoustaakkaa kannetaan ennen kaik- kea yksinäisessä rukouskammiossa -
Jumalan edessä. Se on vastuutehtävä.
Voit olla henkilö, jolle Jumala on antanut tällaisen rukoustaakan.
Voi olla myös niin, että sinun rukouksesi vaikuttavat -
yhdessä monien muiden kanssa, -
joille Herra on antanut saman rukousvastuun.
Kun te jaatte sen toisillenne, vahvistutte yhteiseen rukoukseen.
Rukoustaakka voi olla äkillinen tai pitkäaikainen.
Se voi olla ikään kuin SOS-hätä- huutorukous: joku on vaarassa.
Se voi olla pitempiaikainen rukoustaakka -
vaikka jonkun henkilön pelastumisen tai parantumisen puolesta -
tai kansojen evankelioinnin puolesta.
Joskus voi syntyä rukousliike siitä, -
kun usealla henkilöllä on sama rukoustaakka.
Miten voimme olla Jumalan käytettävissä -
vaikkapa nyt ajatellen näitä rukoustaakkoja?
Tärkeää on, että ylläpidämme säännöllistä rukouselämää.
Elämme elämää Pyhässä Hengessä, kuuntelemme Pyhä Hengen johdatusta.
Olemme tottelevaisia Jumalalle. Tutkimme Hänen Sanaansa -
ja olemme arkana, herkkänä Jumalan Sanan edessä.
Olemme avoinna maailman hädälle.
Myös voi olla hyvä oppia käyttämään rukouslistoja.
Se valmentaa meitä määrätietoiseen rukoukseen.
Sitten vielä kuudes esirukouksen rukousaste: rukoustaistelu.
Silloin on kyseessä erittäin voimakas rukoustaakka.
Jeesus todella taisteli rukouksessa Getsemanessa.
Luemme evankeliumista Luukkaan mukaan luku 22, jae 44 siitä, -
kuinka kukaan ei ole taistellut, niin kuin Jeesus.
Suuressa tuskassaan Jeesus rukoili yhä kiihkeämmin, -
niin että Hänen hikensä vuoti maahan veripisaroiden tavoin.
Luemme Kolossalaiskirjeen luvusta 4, jakeesta 12, -
kuinka Epafras taisteli rukouksin.
Kummassakin jakeessa käytetään samaa sanaa, -
kuin myös painimisesta Kreikan olympiakisoissa.
Se on todella rukouspainimista, rukoustaistelua.
Vähän tulee mieleen myös VT:n puolelta Jaakobin paini.
Rukoustaistelu on Pyhän Hengen synnyttämää.
Se ei ole ihmisen itse aikaansaama tunnetila, -
vaan Jumalan laskema tilanne.
Rukoustaistelu on hengellistä työtä.
Se vaatii hengellistä ja henkistä keskittymistä, fyysistä energiaakin.
Se voi olla ruumiillisesti ja henkisesti uuvuttavaa, -
mutta rukoilija suostuu, koska näkee tavoitteen niin tärkeänä.
Tässä - jos missä - taas korostuu, -
että jokainen rukoustaistelija pitää katseen Jeesuksessa.
Se on ehdottoman tärkeää.
Eräs rukoustaistelukertomus tiedetään siitä, -
kun amerikkalainen evankelista Charles Finney rukoili -
herätystä Amerikkaan laivamatkalla v. 1834. Hän kertoo: -
Pian tämän jälkeen Finney piti sarjan puheita herätyksestä.
Ne julkaistiin monessa maassa, ja ne valmistivat herätystä -
Englannissa, Walesissa ja Amerikassa.
Muistakaamme myös Efesolaiskirjeen 6. luku, -
Raamatun ohje sota-asusta: -
Siis Efesolaiskirjeen 6. luku, jakeet 10-18.
Tuosta aiheesta opetin edellisessä ohjelmajaksossa, -
jonka nimenä oli Kristityn ylivertainen taisteluvarustus.
Siksi en käy sitä lävitse tässä. Voit palata edelliseen jaksoon.
Kun rukoustaisteluista puhutaan, -
niin meidän on todella hyvä ymmärtää tämä, -
että Jumala on puolellamme. Hänhän usein herättää meidät rukoilemaan.
Hän tietää ja johtaa asioita. Hän suojelee ja varjelee niitä, -
jotka rukoilevat ja palvelevat Häntä.
Jesajan kirjan luvussa 54 jakeessa 17 sanotaan: -
Muista tämä, kun olet kovissa rukoustaisteluissa: -
Herra on sinun puolellasi.
Tämänkin ohjelmasarjan tekeminen on mahdollista -
vain vapaaehtoisen tuen varassa.
Tarvitsemme sinunkin rukoustukeasi. Tarvitsemme taloudellista tukea.
Kiitos tuestasi! Jumala sinua runsaasti siunatkoon!
Kaiken kauniiksi muutat.
Kahleet poistat.
Vaihdat murheen kiitokseen.
Laske Henkesi ylleni.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare