Lars Enarsonin opetusta
JERUSALEMIN MUUREILLA -SPECIAL Alef-kurssi 11/16
Herran juhla-ajat
Shalom! Tervetuloa Alef-kurssille, -
jossa puhumme kristinuskon juutalaisista juurista.
Tällä kertaa opetamme Herran juhla-ajoista.
Raamatun ainoat juhlat ovat ne, -
jotka Jumala antoi juutalaisille Mooseksen välityksellä.
Nämä Herran juhlat on kirjattu 3. Moos. 23:een.
Me kristityt vietämme joulua, pääsiäistä ja helluntaita.
Pääsiäisen ja helluntain kristityt ovat "lainanneet" juutalaisilta.
Joulua alettiin viettää kauan Raamatun kirjoittamisen jälkeen, -
vasta 300-luvulla, joten se ei kuulu Herran juhliin.
Tässä ohjelmassa katsomme, mitä Herra sanoo omista juhlistaan.
Aihe on erittäin mielenkiintoinen.
Aloitetaan Joh. 5:45:stä, jossa Jeesus sanoo näin: -
"Älkää luulko, että minä olen syyttävä teitä Isän tykönä; -
teillä on syyttäjänne, Mooses, johon te panette toivonne.
Sillä jos te Moosesta uskoisitte, niin te uskoisitte minua; -
sillä minusta hän on kirjoittanut.
Mutta jos te ette usko hänen kirjoituksiaan, -
kuinka te uskoisitte minun sanojani?"
Mooses kirjoitti siis Jeesuksesta.
Herran juhlissa kuvataan, miten hän aikoi pelastaa maailman -
Messiaan, Poikansa kautta.
Katsotaan, mitä juhlista sanotaan 3. Moos. 23:ssa.
Jae 1: "Ja Herra puhui Moosekselle sanoen: -
'Puhu israelilaisille ja sano heille: -
Herran juhla-ajat, joiksi teidän on kuulutettava pyhät kokoukset, -
minun juhla-aikani, ovat nämä."
Juhlat annettiin israelilaisille, -
mutta ne eivät ole ensi sijassa juutalaisten vaan Herran juhlia.
Hän sanoo: "Minun juhla-aikani ovat nämä."
Juhlat todistavat Jeesuksesta ja siitä, -
mitä hän on tehnyt pelastuksemme hyväksi ja on vielä tekevä.
Siksi nämä juhlat kuuluvat kaikille Jumalaan uskoville.
Paavali kirjoittaa Room. 11:ssä, -
että meidät pakanakansoista uskoon tulleet -
on oksastettu jaloon öljypuuhun, -
johon juutalaiset kuuluvat luonnostaan.
Pääsemme osallisiksi jalon öljypuun mehukkaasta juuresta.
Siihen juureen kuuluvat Jumalan Pojasta kertovat Herran juhlat.
Katsotaan, mitä Paavali sanoo siitä Kol. 2:16:ssa (RK -12): -
"Älköön siis kukaan tuomitko teitä syömisen ja juomisen -
tai jonkin juhlan, uudenkuun tai sapatin vuoksi."
Joidenkin mielestä Paavali tarkoittaa tässä, -
ettei meidän pitäisi viettää juutalaisia juhlia.
Sitä Paavali ei kuitenkaan tarkoita. Kun hän sanoo: -
"Älköön kukaan teitä tuomitko syömisestä tai juomisesta", -
hän ei tarkoita, että meidän pitäisi lakata syömästä -
ja juomasta tai viettämästä juhlia. Paavali sanoo, -
ettei meidän tarvitse antaa kenenkään tuomita itseämme siitä, -
että vietämme näitä juhlia eikä siitä, miten niitä vietämme.
Vaikka juhlat annettiinkin nimenomaan juutalaisille, -
mekin voimme niitä viettää, koska ne kertovat pelastuksestamme.
Seuraavassa jakeessa sanotaan: -
"Nehän [ruoka, juoma, juhlat, uudetkuut ja sapatit] -
ovat vain varjo..."
Sanaa "vain" ei ole alku- tekstissä, vaan siellä lukee: -
"Nehän ovat varjo."
Raamatunkääntäjät ovat lisänneet sanan "vain", -
koska kääntäjillä ja teologeilla on usein ennakkoluuloja.
He ajattelivat asian kuuluvan vain juutalaisille.
Mutta Paavali sanoo: "Älkää antako kenenkään tuomita itseänne -
juhlien vietosta, sillä se on varjoa."
Jae jatkuu väärin käännettynä: -
"Nehän ovat varjo siitä, mikä oli tulossa."
Oikea käännös kuuluisi: -
"Nehän ovat varjo siitä, mikä tulee" tai "on tulossa".
Jae jatkuu: "...mutta itse todellisuus on Kristuksessa."
Todellisuus on Messias, joka luo varjon, -
sillä Mooses kirjoitti Messiaasta.
Kyseessä on varjo -
sekä Messiaan ensimmäisen tulemuksen -
että hänen toisen tulemuksensa tapahtumista.
Herran juhlat kertovat profeetallisesti -
sekä Herran ensimmäisestä että toisesta tulemuksesta.
Herran juhlat ovat kuin profeetallinen kartta tai luonnos -
hänen pelastussuunnitelmastaan.
Ne kertovat Messiaasta Jumalan Karitsana, -
joka kuoli ristillä syntiemme tähden, -
nousi kuolleista ja vuodatti Henkensä uskovien päälle.
Juhlat kertovat myös, että Jeesus palaa -
tuomitsemaan maailman ja perustamaan valtakunnan.
On kiehtovaa tutkia sitä, -
miten juhlat toteutuivat Jeesuksen tultua ensimmäistä kertaa, -
mutta vielä kiehtovampaa katsoa, -
miten ne toteutuvat hänen palatessaan.
Siitä aiomme tässä ohjelmassa lyhyesti puhua.
Aiheesta olisi loputtomasti kerrottavaa.
Israelille annetuissa juhlissa on hengellisiä rikkauksia, -
jotka kertovat Jumalan pelastus- suunnitelmasta Messiaassa.
Olemme päässeet osallisiksi kallisarvoisista aarteista, -
kun olemme tulleet uskoon Israelin Messiaaseen, -
josta nämä juhlat kertovat.
Katsotaan vielä yhtä Paavalin ajatusta tähän alkuun.
Hän kirjoittaa Gal. 4:8:ssa: -
"Mutta silloin, kun ette tunteneet Jumalaa, -
te palvelitte jumalia, jotka luonnostaan eivät jumalia ole."
Paavali kirjoittaa siinä epäjumalia palveleville pakanoille.
He palvelivat jumalia, jotka eivät ole jumalia.
Jae 9: "Nyt sitävastoin, kun olette tulleet tuntemaan Jumalan -
ja, mikä enemmän on, kun Jumala tuntee teidät, -
kuinka te jälleen käännytte -
noiden heikkojen ja köyhien alkeisvoimien puoleen, -
joiden orjiksi taas uudestaan tahdotte tulla?
Te otatte vaarin päivistä ja kuukausista -
ja juhla-ajoista ja vuosista. Minä pelkään teidän tähtenne, -
että olen ehkä turhaan teistä vaivaa nähnyt."
Jotkut luulevat Paavalin puhuvan tässä Herran juhla-ajoista.
Mutta Paavali ei voi mitenkään tarkoittaa, -
ettemme saisi olla tekemisissä Herran juhlien kanssa.
Ensinnäkin Paavali puhuu siinä entisille epäjumalanpalvojille -
ja varoittaa heitä palaamasta entiseen.
Heidän entiseen elämäänsä eivät kuuluneet Herran juhlat -
vaan epäjumalien juhlat.
Ne olivat kiusauksena ensimmäisen vuosisadan uskoon tulleille, -
koska ne kuuluivat roomalaiseen yhteiskuntaan.
Usein epäjumalien juhliin oli pakko osallistua.
Siitä Paavali varoittaa, ei Herran juhlien viettämisestä.
Heidän ei tule kääntyä takaisin "heikkojen alkeisvoimien puoleen".
Herran juhlat eivät ole heikkoja alkeisvoimia -
vaan Jumalan elävää, katoamatonta sanaa.
Jeesus sanoi, ettei laista häviä pieninkään piirto, -
ennen kuin kaikki siitä on toteutunut.
Herran juhlissa ei ole kyse "heikoista alkeisvoimista" -
vaan Jumalan elävästä, pysyvästä sanasta.
Palataan 3. Moos. 23:een.
Heprean kielessä on kolme sanaa, joita käytetään Herran juhlista.
Ensimmäinen sana on "mo'ed".
Se tarkoittaa "säädettyä aikaa" tai "sovittua kokousta".
Herran juhlat ovat -
hänen kalenteriinsa merkattuja kohtaamisia hänen kanssaan.
Hän on säätänyt ne jo luomisesta asti.
3. Moos. 23:2: "Puhu israelilaisille ja sano heille: -
Herran juhla-ajat, joiksi teidän on kuulutettava..."
Siinä käytetään sanaa "mo'ed", - joka on monikossa "moa'dim".
Kansan oli kuulutettava Herran säätämät ajankohdat, "moa'dim".
Niitä kutsuttiin samassa jakeessa myös "pyhiksi kokouksiksi".
Siinä käytetään heprean sanaa "miqra".
Se tarkoittaa "pyhää kokousta" mutta myös "toistoa".
Kolmas "juhlaa" tarkoittava sana, joka esiintyy muualla, on "chag".
Se tarkoittaa "juhlaa" tai "viettämistä" ja tulee sanasta, -
joka tarkoittaa "piirissä pyörimistä", "karkeloa".
Herran juhlia vietetään siis hänen säätäminään ajankohtina.
Ne ovat pyhiä kokouksia hänen kasvojensa edessä.
Juhlimme silloin sekä sitä, -
mitä Jumala on jo tehnyt pelastaakseen meidät, -
ja sitä, mitä hän on Messiaan palatessa vielä tekevä.
Sana "mo'ed" esiintyy jo luomisessa 1. Moos. 1:14-15:ssa: -
"Ja Jumala sanoi: 'Tulkoot valot taivaanvahvuuteen -
erottamaan päivää yöstä, -
ja olkoot ne merkkeinä osoittamassa aikoja, päiviä ja vuosia, -
ja olkoot valoina taivaanvahvuudella -
paistamassa maan päälle'. Ja tapahtui niin.
Jumala teki kaksi suurta valoa, -
suuremman valon hallitsemaan päivää -
ja pienemmän valon hallitsemaan yötä, sekä tähdet."
Jumala loi auringon, kuun ja tähdet ensi kädessä merkeiksi -
osoittamaan erityisiä aikoja.
Siinä käytetään sanaa "moa'dim", jota käytetään Herran juhlista.
Taivaankappaleet luotiin näyttämään Herran säätämiä hetkiä.
Jumala siis sääti juhlien ajankohdat jo luomisen alussa.
Hän loi taivaankappaleet osoittamaan niitä.
Toissijaisesti taivaankappaleet luotiin myös valaisemaan maata -
mutta ensi sijassa näyttämään Herran juhla-aikoja.
Luetaan, mitä Psalmissa 89 kerrotaan kuusta.
Herran juhlat on merkitty hänen kalenteriinsa, -
joka toimii kuunkierron mukaan.
Me käytämme kalenteria, jonka Rooman kirkko otti käyttöön.
Se perustuu auringon kiertoon.
Se poikkeaa Raamatun kalenterista.
Ps. 89:36-38: -
"Minä olen kerran vannonut pyhyyteni kautta, -
ja totisesti, minä en Daavidille valhettele: -
'Hänen jälkeläisensä pysyvät iankaikkisesti, -
ja hänen valtaistuimensa on minun edessäni niinkuin aurinko..."
Siinä puhutaan Daavidin jälkeläisestä, Messiaasta, -
jonka valtaistuin kestää iäti.
"...se pysyy lujana iankaikkisesti niinkuin kuu.
Ja todistaja pilvissä on uskollinen.'"
Jumala asetti kuun taivaalle todistamaan -
Daavidin valtaistuimesta eli Messiaasta kertovista juhlista.
Raamatussa käytetään siis kuun kierron kalenteria -
mutta kirkossa ja länsimaissa auringon kierron kalenteria.
Siksi Herran juhlien paikka vaihtelee meidän kalenterissamme.
Palataan 3. Moos. 23:een. Luetaan jakeesta 3: -
"Kuusi päivää tehtäköön työtä, -
mutta 7. päivänä on sapatti, levon päivä, pyhä kokous; -
silloin älkää yhtäkään askaretta toimittako, -
se on Herran sapatti, missä asuttekin."
Ensimmäinen Herran juhlista on jokaviikkoinen sapatti.
Jakeesta 4 alkaen kerrotaan vuotuisista juhlista: -
"Nämä ovat Herran juhla-ajat, pyhät kokoukset, -
jotka teidän on kuulutettava määräajallansa: -
Ensimmäisessä kuussa, kuukauden neljäntenätoista päivänä, -
iltahämärässä, on pääsiäinen Herran kunniaksi."
Pääsiäinen on ensimmäinen Herran vuotuisista juhlista, -
koska se profetoi rististä ja Karitsasta, joka teurastettiin -
meidän Pääsiäiskaritsanamme maailman sovitukseksi.
Suhteemme Jumalaan alkaa juuri ristin sovituksesta.
Pääsiäinen on Herran ensimmäinen juhla-aika.
Sitä vietetään ensimmäisen kuun 14. päivän iltana.
Meidän kalenterissamme se osuu joko maalis- tai huhtikuulle.
Pääsiäistä vietetään myös kirkossa, -
vaikka sitä onkin vähän muutettu esimerkiksi ajankohtansa suhteen.
Ensimmäinen Herran juhla on siis pääsiäinen, -
koska se kertoo Jeesuksen uhrikuolemasta Golgatalla.
Seuraavana päivänä alkaa 7 päivää kestävä happamattoman leivän juhla.
Näiden 7 päivän aikana on kolmas juhla, ensilyhteen juhla.
Ensilyhde tai uutislyhde profetoi kuolleiden ylösnousemuksesta.
Pääsiäinen, happamattoman leivän juhla ja ensilyhteen juhla -
ennustavat Jeesuksen kuolemasta, hautaamisesta ja ylösnousemuksesta.
On valtavaa nähdä evankeliumeista, että Jeesus kuoli ja nousi ylös -
täsmälleen silloin, kun Jumala oli säätänyt.
Ensilyhteestä kerrotaan 3. Moos. 23:9-11:ssä: -
"Herra puhui Moosekselle...: 'Puhu israelilaisille ja sano heille: -
Kun te tulette siihen maahan, jonka minä teille annan, -
ja leikkaatte sen viljaa... viekää papille viljastanne uutislyhde.
Ja hän toimittakoon sen lyhteen heilutuksen Herran edessä, -
että hänen mielisuosionsa tulisi teidän osaksenne; -
sapatin jälkeisenä päivänä pappi toimittakoon sen heilutuksen."
Juuri sapatin jälkeisenä päivänä Messias nousi kuolleista -
esikoisena, ensilyhteenä, kuolemaan nukkuneista 1. Kor. 15:n mukaan.
Jeesus kuoli pääsiäisenä puolestamme juuri silloin, -
kun pääsiäislammasta teurastettiin temppelissä.
Hän nousi ensilyhteen päivänä -
tehdäkseen meistä happamattomia eli ottaakseen syntimme päälleen.
Neljäs juhla on helluntai eli viikkojuhla.
Se on 50 päivää ensilyhteen juhlan ja ylösnousemuksen jälkeen.
Helluntaijuhla täyttyi Apt. 2:ssa, jossa sanotaan: -
"Ja kun helluntaipäivä oli tullut..."
"Helluntaipäivä" tarkoittaa 50. päivää ensilyhteen juhlasta.
3. Moos. 23:16: "...laskekaa viisikymmentä päivää...
sitten tuokaa Herralle uusi ruokauhri."
Helluntaijuhla täyttyi Jeesuksen ensimmäisen tulon yhteydessä, -
kun Pyhä Henki vuodatettiin opetuslasten ylle.
Näin täyttyi se, mitä Messiaasta oli kirjoitettu.
Kesäaikaan on juhlissa puolen vuoden tauko, -
mutta syksyllä 7. kuussa tulevat loput juhlat.
Ensimmäisiä neljää juhlaa kutsutaan kevätjuhliksi -
ja viimeistä neljää syysjuhliksi.
Kevätjuhlat ennustavat Messiaan ensimmäisestä tulemisesta, -
syysjuhlat hänen toisesta tulemisestaan.
Syysjuhlat alkavat 7. kuun 1. päivänä pasuunansoiton juhlalla.
Messias palaa Jumalan pasuunan ja ylienkelin äänen kaikuessa.
Pasuunansoiton juhla kertoo Jeesuksen paluusta.
Kymmenen päivää siitä on sovituspäivä.
Pasuunajuhlan ja sovituspäivän välisiä päiviä pidetään -
juutalaisessa kalenterissa pyhinä. Ne ovat vavistuksen päiviä, -
jotka ennustavat maan yli käyvästä, puhdistavasta tuomiosta.
Sovituspäivä puhuu siitä, että maailma on puhdistettu synnistä.
Se kertoo päivästä, jolloin maailma on sovitettu Jumalan kanssa.
Samoin kuin ylipappi astui sovitus- päivän lopuksi ulos temppelistä, -
Jeesus ilmestyy näkyvästi Jerusalemiin.
Hän alkaa toteuttaa viimeistä juhlaa, lehtimajanjuhlaa, -
joka on Jumalan valtakunnan suuri juhla.
Saamme istua Aabrahamin, Iisakin ja Jaakobin kanssa samaan pöytään.
Saamme nauttia ilon, rauhan ja vanhurskauden valtakunnasta, -
joka leviää maan päälle.
Opetan juhlista enemmän muissa ohjelmissa.
Olen nyt tehnyt yleiskatsauksen Jumalan pelastussuunnitelmaan, -
joka näkyy Herran juhlista Messiaan ristinkuolemasta -
hänen paluuseensa asti.
Silloin hän istuu Daavidin valta- istuimelle ja suuri juhla alkaa.
Herra on antanut juhlat varjoksi tulevasta.
Ne ovat esikuvaa siitä, mitä omistamme Messiaasta.
Juhlat kertovat siitä, mitä Jeesus on tehnyt ja mitä hän vielä tekee.
On tärkeä tutkia Herran juhlia, -
jotta tietäisimme, mitä Jumala on meitä varten suunnitellut.
On rohkaisevaa lukea, -
miten pääsiäisjuhla ja helluntai toteutuivat.
Mutta yhtä yksityiskohtaisesti, kuin Jumala toteutti -
neljä kevätjuhlaa Messiaan ensimmäisessä tulemuksessa, -
hän toteuttaa myös jäljellä olevat juhlat.
Jesaja puhuu Jerusalemista "juhlien kaupunkina".
Siellä juhlat täyttyivät Jeesuksen ensimmäisen tulon yhteydessä.
Siellä hän antoi henkensä. Siellä hän vuodatti Pyhän Hengen.
Sinne hän meidät kokoaa. Sinne hän palaa.
Siellä hän istuu isänsä Daavidin valtaistuimelle hallitsemaan.
Se on meidän toivomme.
Nämä asiat tapahtuvat Jerusalemissa, -
suuren Kuninkaan kaupungissa, Herran juhlien kaupungissa.
Toivottavasti Herran juhlien profeetallinen sanoma -
on saanut rohkaista sinua.
Siunausta sinulle ja kiitos mukanaolosta. Shalom.
Aiheesta lisää sarjan seuraavissa jaksoissa: -
Jaksot 1-4: Syysjuhlat ja Messiaan paluu.
Jaksot 31-34: Kevätjuhlat ja uusi liitto.
Jaksot katsottavissa ohjelma- arkistosta (www.tv7.fi) -
ohjelman ensilähetyksen jälkeen.
Suomennos: Annamari Kortelainen