JERUSALEMIN MUUREILLA
Kevätjuhlat ja uusi liitto 3/4
Shalom Jerusalemista! Tervetuloa seuraamaan ohjelmaamme.
Olen kertonut aiemmin, miten kevätjuhlat viittaavat -
Messiaan ensimmäiseen tulemukseen Jumalan Karitsana, -
joka ottaa pois maailman synnin.
Luen Joh. 1:29:stä Johannes Kastajasta: -
"Seuraavana päivänä hän näki Jeesuksen tulevan tykönsä -
ja sanoi: 'Katso, Jumalan Karitsa, joka ottaa pois maailman synnin!
'Minun jälkeeni tulee mies, joka on ollut minun edelläni, -
sillä hän on ollut ennen kuin minä'.
Mutta sitä varten, että hän tulisi julki Israelille, minä olen tullut."
Johannes Kastaja tuli ilmoittamaan Jumalan Karitsan Israelille.
Hän tuli Elian hengessä ja voimassa valmistamaan tietä Messiaalle, -
kun tämä tuli ensimmäisen kerran.
Juutalaiset uskoivat ja opettivat Malakian kirjan profetioita.
Elian täytyy tulla ensin, ennen kuin Herran päivä tulee, -
kun Messias tulee takaisin.
Johannes Kastaja toteutti sen ilmoittamalla Messiaan Israelille.
Hän sanoi: "Katso, Jumalan Karitsa, joka ottaa pois maailman synnin!"
Hän toi Israelille julki Hänet, joka tulee ja kastaa vedellä.
Ei ehkä mikään ilmoita Jumalan Karitsaa yhtä selvästi, -
kuin pääsiäisateria, josta puhuimme edellisessä ohjelmassa.
Jeesus nosti leivän, mursi ja antoi opetuslapsillensa ja sanoi: -
"Ottakaa tämä ja jakakaa keskenänne.
Tämä minun ruumiini, joka on teidän edestänne annettu.
Tehkää tämä minun muistokseni."
Viime ohjelmassa puhuin tästä happamattomasta "matsa-leivästä", -
jota hän piti kädessään, mursi, antoi opetuslapsillensa ja sanoi: -
"Tehkää tämä minun muistokseni."
Hän kehoitti meitä viettämään pääsiäisateriaa -
kuolemansa muistoksi.
Jeesus mursi matsa-leipää, joka viittaa Häneen, Jumalan Karitsaan.
Happamaton tarkoittaa, että se on kokonaan ilman hapatetta.
Se kuvaa synnittömyyttä.
Siinä on uria. Häntä lyötiin meidän pahojen tekojemme vuoksi.
Siinä on reikiä. Hänen kätensä ja jalkansa lävistettiin.
Sitä kutsutaan myös kärsimyksen leiväksi, sillä se on poltettu.
Se muistuttaa meitä kärsimyksestä, jonka Jeesus koki vuoksemme.
Tätä leipää Hän mursi ja sanoi: "Tämä on minun ruumiini, -
joka teidän edestänne on annettu."
Kotisivullamme voit ladata itsellesi pääsiäisateriaohjelman.
Vietä pääsiäistä, Herran juhla-aikaa, -
Hänen kuolemansa ja ylösnousemuksensa muistoksi.
Joku varmasti sanoo, että sehän on juutalaisia varten.
Jeesus sanoi, että pelastus tulee juutalaisilta. Sen voi kääntää: -
"Pelastus on juutalainen."
Olemme saaneet juutalaisilta kaiken, mikä kuuluu pelastukseen.
Valitettavasti kirkko on yrittänyt muuttaa tämän -
katkaisemalla juuret juutalaiseen kansaan.
Ensimmäistä kirkolliskokousta johti keisari Konstantinus v. 325.
Siellä päätettiin luopua raama- tullisesta pääsiäisen vietosta.
Pääsiäistä alettiin viettää muiden perinteiden nojalla.
Konstantinus kielsi piispoilta kaiken yhteyden juutalaisiin, -
jotta heidän puhdas mielensä ei saisi tartuntaa.
Ei saanut olla missään tekemisissä juutalaisen perinteen kanssa.
Silloin katosi valtavasti Sanan hengellisestä ilmestyksestä.
Menetimme sen, -
koska jätimme juutalaiset juuremme.
Luen nyt juhla-ajoista 3. Mooseksen kirjan 23. luvusta.
Haluan kommentoida kevätjuhlia myös tässä ohjelmassa.
3. Moos. 23:1-3: -
"Ja Herra puhui Moosekselle sanoen: 'Puhu israelilaisille -
ja sano heille: Herran juhla-ajat..."
Se tarkoittaa Herran määrättyjä aikoja tai sovittuja kokouksia.
"... joiksi teidän on kuulutettava pyhät kokoukset, -
minun juhla-aikani, ovat nämä."
Ne eivät ole juutalaisia juhlia vaan Israelin Jumalan juhlia.
"Kuusi päivää tehtäköön työtä, mutta seitsemäntenä päivänä -
on sapatti, levon päivä, pyhä kokous; silloin älkää yhtäkään -
askaretta toimittako, se on Herran sapatti, missä asuttekin."
Sapatti onkin ainoa Herran juhla, jota vietetään joka viikko.
Se on yhteenveto kaikista muista juhlista.
Sapatti on fantastinen aihe, mutta en puhu siitä tässä ohjelmassa.
Jakeessa 4. puhutaan pääsiäisestä ja happamattoman leivän juhlasta.
"Nämä ovat Herran juhla-ajat, pyhät kokoukset, -
jotka teidän on kuulutettava määräajallansa."
Juhlien viettäminen ei ole mikään pelastuskysymys.
Olemme pelastettuja uskon kautta Jeesuksen pelastustyöhön.
Mutta Jumala on säätänyt nämä juhlat meille tilaisuuksiksi -
kohdata häntä.
Nämä kohtaamiset Jumala asetti jo aikojen alussa.
Hän ei ole koskaan muuttanut niitä.
Antikristus sitä vastoin haluaa muuttaa juhla-aikoja.
Näin teki keisari Konstantinus ensimmäisessä kirkolliskokouksessa.
Konstantinus on historian selvin esikuva antikristuksesta, -
joka tulee ilmestymään.
Jae 5: "Ensimmäisessä kuussa, kuu- kauden neljäntenätoista päivänä, -
iltahämärässä, on pääsiäinen Herran kunniaksi."
Ensimmäinen juhla on vapautuminen orjuudesta Karitsan veren kautta.
Pääsiäisenä Jeesus vuodatti verensä syntiemme vuoksi.
Puhuin viime ohjelmassa, että Herra asetti pääsiäisaterialla -
Egyptistä lähdön yhteydessä neljä maljaa.
Niissä muistellaan neljää asiaa, jotka Herra lupasi tehdä.
2. Moos. 6:6: "Minä vien teidät pois Egyptistä.
Minä vapautan teidät orjuudesta -
ja pelastan teidät ojennetulla käsivarrella.
Minä otan teidät kansakseni ja olen teidän Jumalanne."
Neljä maljaa muistuttavat näistä neljästä lupauksesta.
Siitä on lisää opetusta pääsiäis- ateriaa koskevassa ohjelmassamme.
Luen vielä yhden jakeen, joka käsittelee pääsiäistä.
2. Moos. 12:42 koskee pääsiäisyötä.
"Valvontayö Herran kunniaksi on tämä yö, -
koska hän silloin vei heidät pois Egyptin maasta; -
tämän yön kaikki israelilaiset valvokoot Herran kunniaksi, -
sukupolvesta sukupolveen."
Tämä voidaan kääntää myös näin: -
"Herra jatkaa Israelin valvomista -
juuri tuona yönä, sukupolvesta sukupolveen."
Tuona yönä valvotaan ja syödään pääsiäisateriaa.
Nyt ei syödä pääsiäislammasta, kun ei ole temppeliä.
Matsa-leipä on korvannut pääsiäislampaan pääsiäisaterialla.
Tätä leipää Jeesus mursi ja sanoi: "Tämä on minun ruumiini, -
joka on annettu teidän edestänne."
Hän on Jumalan Karitsa, joka ottaa pois maailman synnin.
Juhla on 1. kuun 14. päivänä Raamatun kalenterin mukaan.
Silloin Herra valvoo Israelin kanssa sukupolvesta toiseen.
Sinä yönä Jeesus pyysi seuraajiaan valvomaan Getsemanessa, -
kun he olivat syöneet pääsiäisaterian.
"Saman kuukauden 15. päivänä on Herran happamattoman leivän juhla."
Nämä juhlat ovat läheisessä yhteydessä toisiinsa.
Pääsiäislammas teurastetaan edellisenä iltana.
Seuraavana päivänä auringon laskettua -
alkaa happamattoman leivän juhla.
Koska nämä juhlat liittyvät toisiinsa niin tiiviisti, -
niistä puhutaan evankeliumeissa yhteisesti -
joko pääsiäisenä tai happamattoman leivän juhlana.
"Silloin teidän täytyy syödä happamatonta leipää 7 päivää."
Juhla kestää 7 päivää ja silloin syödään happamatonta leipää.
Seitsemän on täydellisyyden luku.
Joka vuosi muistellaan sitä, että Jeesus kantoi syntimme ristillä, -
jotta kuolisimme pois synnistä ja eläisimme vanhurskaudelle.
Sitä juhlimme seitsemän päivää syömällä happamatonta leipää.
Katsotaan Apostolien teoista, mitä Luukas sanoo tästä juhlasta.
Luukashan ei oletettavasti ollut juutalainen.
Apt. 20:6: -
"Mutta me purjehdimme happamat- toman leivän juhlan jälkeen Filippistä -
ja tulimme viidentenä päivänä heidän luoksensa Trooaseen, -
ja viivyimme siellä seitsemän päivää."
Happamattoman leivän juhlan aikana ei matkustettu.
Koko Paavalin matkaseurue vietti -
happamattoman leivän juhlaa seitsemän päivää.
Raamatulliset perinteet seurasivat mukana kauan, -
ennen kuin kirkko poisti ne. Nyt meillä on pääsiäisviikko, -
joka kestää palmusunnuntaista pääsiäispäivään.
Siinä on alkuperäisen pääsiäisen viettoa muutettu.
Pääsiäinen kestää oikeastaan 8 päivää 14. päivä mukaan lukien.
Meillä on erilainen pääsiäisviikko.
Raamatullinen pääsiäisviikko on happamattoman leivän juhla.
Silloin Jeesus kantoi meidän syntimme ristinpuulle.
Sitä kannattaa todella juhlia seitsemän päivää.
3. Moos. 23:7-8: "Ensimmäisenä päivänä olkoon teillä pyhä kokous, -
silloin älkää yhtäkään arkiaskaretta toimittako.
Tuokaa Herralle uhri seitsemänä päivänä."
Happamattoman leivän juhlan 1. päivä on oikea pääsiäispäivä.
Silloin uhraamme, ylistämme ja kiitämme Herraa koko sydämestämme.
"Seitsemäntenä päivänä on pyhä kokous; -
silloin älkää yhtäkään arkiaskaretta toimittako."
Siksi Paavali oli seurueineen paikoillaan seitsemän päivää, -
kuten luimme Apt. 20:stä.
Paavali viittaa myös tähän myöhemmin 1. Kor. 5. luvussa.
Hän sanoo: "Viettäkäämme siis juhlaa, me olemme happamattomia, -
sillä onhan meidän pääsiäis- lampaamme, Kristus, teurastettu.
Viettäkäämme siis juhlaa."
Nyt menemme kolmanteen juhlaan, -
joka ajoittuu happamattoman leivän juhlan aikaan.
Se on ensihedelmän juhla, joka puhuu myös Messiaasta.
Jeesus on poisnukkuneiden esikoinen, uutislyhde, -
joka heilutettiin Herran edessä, kun Hän nousi ylös kuolleista.
3. Moos. 23:9: "Ja Herra puhui Moosekselle sanoen: -
'Puhu israelilaisille... Kun te tulette siihen maahan, -
jonka minä teille annan, ja leikkaatte sen viljaa, -
niin viekää papille viljastanne uutislyhde.
Ja hän toimittakoon sen lyhteen heilutuksen Herran edessä, -
että hänen mielisuosionsa tulisi teidän osaksenne; -
sapatin jälkeisenä päivänä pappi toimittakoon sen heilutuksen."
Jeesus nousi kuolleista viikon ensimmäisenä, -
sapatin jälkeisenä päivänä.
Silloin piti heiluttaa lyhdettä Herran kasvojen edessä.
Luen 1. Kor. 15:stä tämän juhlan täyttymyksestä.
Jae 20: "Mutta nytpä Kristus on noussut kuolleista, -
esikoisena kuoloon nukkuneista."
Esikoista, uutislyhdettä, ensihedelmää, piti heiluttaa -
sapatin jälkeisenä päivänä, happamattoman leivän juhlan aikana,
jolloin Jeesus nousi kuolleista.
Jakeet 21-23: "Sillä koska kuolema on tullut ihmisen kautta, -
niin on myöskin kuolleitten ylös- nousemus tullut ihmisen kautta.
Sillä niinkuin kaikki kuolevat Aadamissa, -
niin myös kaikki tehdään eläviksi Kristuksessa, -
mutta jokainen vuorollaan esikoisena Kristus, -
sitten Kristuksen omat hänen tulemuksessaan."
Sapatin jälkeisenä päivänä eli viikon ensimmäisenä päivänä -
Jeesus nousi ylös kuolleista.
Tästä päivästä tuli kristittyjen perinteessä pääsiäispäivä.
Se sekoittaa pääsiäisen käsitteen.
Pääsiäispäivä oli päivä, jolloin karitsa teurastettiin.
Silloin Jeesus kuoli puolestamme.
Hän nousi kuolleista ensihedelmien juhlassa.
Luen viimeisestä kevätjuhlasta 3. Moos. 23:15-17:sta: -
"Sitten laskekaa sapatin jälkeisestä päivästä, -
siitä päivästä, jona toitte heilutuslyhteen, -
seitsemän täyttä viikkoa, laskekaa viisikymmentä päivää -
seitsemännen sapatin jälkeiseen päivään asti; -
sitten tuokaa Herralle uusi ruokauhri.
Sieltä, missä asutte, tuokaa heilutusleiväksi kaksi kakkua, -
jotka on leivottava happamena -
kahdesta kymmenenneksestä lestyjä jauhoja,-
Herralle uutislahjaksi."
Ensimmäinen sato koottiin -
50 päivää Jeesuksen ylös- nousemuksen jälkeen, helluntaina.
Kreikan sana "helluntai" tarkoittaa "50". Se on viimeinen kevätjuhla.
Sitä vietettiin täsmälleen 50 päivää sen jälkeen, -
kun uutislyhde oli viety Herran kasvojen eteen.
Kutsumme sitä helluntaipäiväksi.
Raamatussa sitä kutsutaan viikkojuhlaksi.
Kului näet seitsemän viikkoa, -
ennen kuin ensimmäinen sato ehdittiin korjata pelloilta -
ja vietiin Herran kasvojen eteen.
Sinä päivänä tuli 3000 ihmistä uskoon.
Silloin koottiin ensimmäinen sato. Jeesus sanoi opetuslapsilleen: -
"Odottakaa Jerusalemissa, että saatte voiman korkeudesta, -
ja te tulette olemaan minun todistajani."
Tämä toteutui helluntaina. Puhun siitä ensi kerralla lisää.
Haluan nyt mainita, kuinka se liittyy pääsiäiseen:
Helluntai oli 50 päivää uutislyhteen heilutuksesta.
Ensimmäisen kuukauden 14. päivä on pääsiäinen.
Happamattoman leivän juhla on ensimmäisen kuun 15.-21.
Tämän juhlan aikana kannetaan heilutuslyhdeuhri -
sapatin jälkeisenä päivänä.
Mielenkiintoista tässä on, että asiasta oltiin vähän eri mieltä.
Jeesuksen aikana mietittiin, mikä viikonpäivä olisi kyseessä.
Happamattoman leivän juhlan ensimmäinen päivä on sapatti, -
ja heilutusuhri piti tuoda sapatin jälkeisenä päivänä.
Silloin mietittiin, oliko kysymyksessä viikkosapatti, -
vai happamattoman leivän juhlan ensimmäinen päivä.
Farisealaisilla ja saddukeuksilla oli omat käsityksensä asiasta.
Lopulta farisealaisten käsitys muuttui Israelissa vallitsevaksi.
Heilutusuhrin päiväksi käsitettiin -
happamattoman leivän juhlan toinen päivä.
Mutta sinä vuonna, kun Jeesus kuoli ja nousi ylös kuolleista, -
heilutusuhri osui samalle päivälle, miten vain laskettiinkin.
Tämä johtui siitä, -
että Jeesuksen kuolemaa seuraava päivä oli -
happamattoman leivän juhlan ensimmäinen päivä ja sapatti.
Viikkosapatti osui myös heti Jeesuksen kuoleman jälkeen.
Ei voitu kantaa heilutusuhria, -
vaan odotettiin kolmanteen päivään, jolloin Jeesus nousi kuolleista.
On ihmeellistä lukea näistä esikuvista, -
ja nähdä mitä Jumala on määrännyt aikojen alusta -
Jumalan Karitsasta, joka teurastettiin syntiemme vuoksi.
Hän on vapauttanut meidät synnin orjuudesta.
"Ja kaikille, jotka ottivat Hänet vastaan, -
Hän antoi voiman tulla Jumalan lapsiksi."
Oletko ottanut Jeesuksen vastaan elämääsi?
Israelilaisten piti sivellä ovenpielet karitsan verellä.
Sinunkin täytyy vastaanottaa Jeesuksen veri, -
jonka Hän vuodatti puolestamme -
sovittaakseen meidät Jumalan kanssa.
Saat uskoa, että veri peittää syntisi.
Silloin Jumala hyväksyy sinut.
Kaikille, jotka ottivat Messiaan vastaan, -
Hän antoi oikeuden tulla Jumalan lapsiksi, -
niille, jotka uskovat Hänen nimeensä.
Hänen hepreankielinen nimensä Jeshua tarkoittaa "pelastusta".
Hänen alkuperäinen nimensä tarkoittaa Jumalan pelastusta.
Hänen nimeensä uskominen merkitsee sen uskomista, -
että Jeesus on pelastus, jonka Jumala on valmistanut kaikille.
Tärkeintä on tehdä tämä todeksi elämässämme.
Kuten pääsiäinen on Herran juhlista ensimmäinen, -
hengellinen elämäkin alkaa siitä, -
että uskomme puolestamme vuodatetun veren voimaan.
Synnymme uudesti ylhäältä ja tulemme Jumalan lapsiksi.
Meistä tulee uusia luomuksia ja vapaudumme synnistä.
Ota vastaan Jeesus elämääsi ja pyydä hänet Herraksesi.
Sano ja usko sydämestäsi, että Jumala herätti hänet kuolleista.
Hän kuoli syntiesi tähden ja hänet herätettiin vanhurskautesi vuoksi -
jotta voit olla Jumalan lapsi.
Jumala sinua siunatkoon, shalom Jerusalemista!
Jumala valmisti pelastuksen meille oman Poikansa kautta.
Suomennos: Anneli Olin