JERUSALEMIN MUUREILLA
Kevätjuhlat ja uusi liitto 1/4
Shalom Jerusalemista! Tervetuloa katsomaan ohjelmaamme.
Jerusalemia kutsutaan Raamatussa juhlien kaupungiksi.
Tässä ohjelmassa puhunkin Herran juhlista.
Luen Jesajan luvusta 33:20: -
"Katso Siionia, juhliemme kaupunkia.
Sinun silmäsi näkevät Jerusalemin, rauhaisan asuinsijan, -
telttamajan, jota ei muuteta..."
Jerusalem on siis juhlien kaupunki.
Raamatussa mainitut juhlat ovat Herran juhlia.
Ne ovat Jumalan antama profeetallinen luonnos -
maailman pelastussuunnitelmaa varten, Jeesuksen kautta.
Siksi on mielenkiintoista tutkia näitä aiheita.
Herran juhla-ajat löydämme 3 Moos. 23. luvusta.
Luemme näistä Herran juhlista.
Osa ihmisistä sanoo, että tämä kuuluu Vanhaan Testamenttiin -
ja koskee vain juutalaisia.
Näitä juhlia ei koskaan kutsuta juutalaisiksi juhliksi.
Ne ovat Herran juhla-aikoja.
Hän on sama Herra, johon me uskomme ja Israelin Jumala.
Nämä ovat ainoat juhlat, jotka Hän on määrännyt ja asettanut.
Siksi on tärkeää tutustua ja opiskella niitä, nähdäksemme -
Jumalan pelastussuunnitelman, Hänen Poikansa kautta.
Luemme 3 Moos. 23:1-2: -
"Ja Herra puhui Moosekselle sanoen: 'Puhu israelilaisille...: -
Herran juhla-ajat, joiksi teidän on kuulutettava -
pyhät kokoukset, minun juhla-aikani, ovat nämä."
Ensimmäinen juhla, joka mainitaan on sapatti.
Herran juhla-aikoja on yhteensä 9, sapatti mukaanlukien.
Sama lukumäärä on armolahjojakin -
ja Hengen hedelmän eri puolia.
Yksi juhla osuu joka viikolle.
Voidaan sanoa, että se on kaikkien muiden juhlien tiivistelmä.
Sitten on myös 8. juhla-aikaa, joita vietetään vuoden aikana.
Ne jakautuvat siten, että 4 osuu keväälle ja -
4 juhla-aikaa osuu syksylle.
Tutkittaessa tätä aihetta, huomaa pian, -
että 4 juhla-aikaa täyttyi keväällä pilkuntarkasti, -
kun Jeesus tuli ensimmäisen kerran.
Jäljellä olevat 4 juhla-aikaa ovat yhteydessä -
Jeesuksen paluuseen maan päälle.
Kaikki nämä juhlat täyttyvät profeetallisesti Jerusalemissa, -
juutalaisen kansan keskellä, Messiaan kautta.
Juuri tämän takia Jerusalemia kutsutaan juhlien kaupungiksi.
Täällä Jeesus antoi henkensä koko maailman pelastumiseksi.
Se tapahtui ensimmäisenä Herran juhla-aikana, pääsiäisenä.
Kaikki juhlat päättyvät suureen juhlaan, Lehtimajan juhlaan.
Silloin Jeesus istuu isänsä, Daavidin, valtaistuimelle, -
Jerusalemissa, hallitsemaan kaikkia kansoja.
Silloin Jumalan valtakunta toteutuu maan päällä.
Jeesushan opetti meitä rukoilemaan Isä meidän -rukouksen.
"Isä meidän, joka olet taivaissa. Pyhitetty olkoon sinun nimesi.
Tulkoon sinun valtakuntasi. Tapahtukoon sinun tahtosi, -
myös maan päällä niin kuin taivaassa."
Taivas tulee maan päälle, kun Jumalan valtakunta tulee.
Tässä ohjelmassa puhumme juhlista.
Herran juhla-ajoista käytetään kolmea sanaa.
Ensimmäinen sana "moed" tarkoittaa, määrättyä ajankohtaa, -
sovittua kokousta tai myös sykliä, -
kalenteria ja se voi myös tarkoittaa kokoontumista.
Heprealainen sana, jota käytetään Herran juhlista on "moed".
Monikkomuoto on "mo'adim" ja tarkoittaa määrättyä ajankohtaa, -
sovittua kokousta, kalenteria, sykliä tai kokoontumista.
Toinen sana, jota käytetään Herran juhlista, -
on heprealainen sana "miqra".
Sana merkitsee pyhää kokousta, mutta voi merkitä myös, -
kertausta tai harjoitusta.
Kolmas sana, jota käytetään Herran juhlista on "chag".
Monikkomuoto on "chagim". Se tarkoittaa liikkumista ympyrässä, -
tanssia ja juhlimista.
Nämä kolme sanaa yhdessä kuvaavat Herran juhla-aikoja, -
jolloin tulemme yhteen juhlimaan.
Muistelemme myös, mitä Jumala on tehnyt -
pelastaakseen maailman Poikansa kautta.
Muistelemme, mitä Hän on tehnyt ja mitä Hän tulee tekemään.
Neljä syysjuhlaa on vielä tulossa ja ne toteutuvat Jerusalemissa, -
Jeesuksen tullessa takaisin.
Tätä nämä juhla-ajat tarkoittavat.
On tärkeää, että otamme tosissamme Jumalan antaman suunnitelman.
Luen vakavan sanoman Danielin kirjan 7. luvusta.
Se käsittelee antikristusta.
Täällä näemme, että antikristus yrittää muuttaa juhla-aikoja.
Luetaanpa Dan. 7:25.
Se käsittelee sarvea, jota Raamattu kuvaa vastustajaksi.
Sitä kutsutaan myös nimellä antikristus.
Vaikka maailmanhistoriassa onkin ollut monta antikristusta, -
lopunaikana väärä messias yrittää ottaa oikean Messiaan paikan.
Jakeessa 25 sanotaan: -
"Hän puhuu sanoja Korkeinta vastaan ja hävittää Korkeimman Pyhiä.
Hän pyrkii muuttamaan ajat ja lain, ja ne annetaan -
hänen käteensä ajaksi ja kahdeksi ajaksi ja puoleksi ajaksi."
Pyhät ajat tarkoittavat Herran juhla-aikoja.
Ne ovat Herran määräämiä aikoja, jotka antikristus haluaa muuttaa.
Hän haluaa muuttaa Herran pyhiä juhla-aikoja ja lakeja.
Varokaamme väärää messiasta, jota kutsumme antikristukseksi.
Voimme lukea juhla-ajoista Raamatun ensimmäisestä luvusta.
1. Moos. 1:14-15: -
"Ja Jumala sanoi: 'Tulkoot valot taivaanvahvuuteen -
erottamaan päivää yöstä, ja olkoot ne merkkeinä -
osoittamassa aikoja, päiviä ja vuosia, ja olkoot valoina -
taivaanvahvuudella paistamassa maan päälle'. Ja tapahtui niin..."
Jumala loi neljäntenä päivänä valot ja asetti ne taivaalle.
Jumala loi valot taivaalle -
ensinnäkin osoittamaan juhla-aikoja, "mo'adim", -
Herran määrättyjä juhla-aikoja.
Aurinko, kuu, tähdet ja planeetat ovat valoina taivaanvahvuudessa.
Kaikki taivaankappaleet ovat valoja, -
jotka Jumala asetti taivaanvahvuuteen.
Ennenkaikkea kuu, tähdet ja aurinko osoittavat -
Herran määrättyjä ajankohtia.
Jumala on antanut Mooseksen kautta raamatullisen kalenterin.
Meidän käytössämme oleva kalenteri on erilainen.
Mainitsen eroavaisuuden Herran raamatullisen kalenterin ja -
sen kalenterin välillä, joka pohjautuu ainoastaan aurinkoon.
Herran kalenteri on ensisijaisesti kuu-kalenteri.
Kuukausi lasketaan sen mukaan, kuin uusikuu ilmestyy taivaalle.
Aluksi voidaan nähdä, että raamatullinen vuosi koostui -
12 kuun kierrosta, joissa kussakin 30 päivää.
Alkuperäinen raamatullinen vuosi on yhteensä 360 päivää.
Joskus historian saatossa muutettiin tätä rytmiä.
Monet uskovat, että se tapahtui kuningas Hiskian aikana.
Jesaja kehotti häntä pyytämään merkkiä taivaalta.
Herra antoi aurinkokellon varjon siirtyä takaisin kymmenen astetta -
jotka se jo on auringon mukana laskeutunut aurinkokellossa.
Juuri näihin aikoihin siirrettiin taivaankappaleita.
Maan kierros auringon ympäri -
kestää 365,25 päivää.
Kalenterissamme on 365 päivää vuodessa, mutta -
joka neljäs vuosi on karkauspäivä.
Keskiarvoksi tulee 365,25 päivää aurinkovuonna.
Raamatullinen kalenteri menee kuun ja uuden kuukauden mukaan.
Se muuttuu sen mukaan, miten kuu kiertää maata.
Sellainen kierros kestää suunnilleen 29,5 vuorokautta.
Eli kuun kiertoon perustuva kuukausi on 29 tai 30 päivää.
Raamatullinen kuun kiertoon perustuva vuosi on 354 päivää.
Tällöin kuuvuoden ja aurinko- vuoden erotus on 11 päivää.
Jotta Herran juhla-ajat eivät siirtyisi vuodenaikojen mukaan -
vaan pysyisivät paikoillaan, -
noin joka kolmas vuosi vuoteen lisätään 13. kuukausi.
Siksi Raamatun kuvaamat Herran juhla-ajat -
liikkuvat kalenterissamme hieman.
Normaalisti raamatullinen vuosi alkaa maalis-huhtikuussa.
Sen kuukauden 14. päivänä on vuoden ensimmäinen juhla, pääsiäinen.
Pääsiäistä vietetään Egyptistä vapautumisen muistoksi.
Silloin Jumalan kansa vapautettiin Egyptin orjuudesta.
Siitä tuli Jumalan omaisuuskansa Egyptistä lähdön kautta.
Se toteutettiin teurastamalla pääsiäislammas -
ensimmäisen kuukauden 14. päivän iltana.
Veri siveltiin talon ulkopuolisiin ovenpieliin.
Kuoleman enkeli meni ohitse ja löi kaikkia Egyptin esikoisia.
Israelin kansa sai vapauden lähteä Egyptistä -
ja olla Jumalan omaisuuskansa.
Se tarkoittaa uudestisyntymistä Jeesuksen kautta.
Hän on Jumalan Karitsa, joka ottaa pois maailman synnin.
Ihmeellistä, että pääsiäisenä, täsmälleen samalla hetkellä, -
kun pääsiäislammas teurastettiin Jerusalemin temppelissä, -
Jeesus huusi ja sanoi: "Se on täytetty."
Jeesuksen kuolemaa ei suunniteltu sillä tavalla.
Ylipapit ja suuri neuvosto pyrkivät vangitsemaan Jeesuksen, -
mutta se ei saanut tapahtua juhlan aikana, -
ettei kansan keskellä syntyisi levottomuuksia.
Mutta Jeesuksen kuolema oli jo päätetty maailman syntyessä, -
Hän on se Karitsa, joka on teurastettu -
maailman perustamisesta asti.
Ei ollut sattumaa, että samaan aikaan, -
kun pääsiäislammas teurastettiin temppelissä, -
Jeesus, Jumalan Uhrikaritsa, antoi henkensä.
Kun aurinko laski samana iltana, alkoi toinen juhla, -
happamattoman leivän juhla.
Sen sanoma on, että olemme vapautetut synnistä -
ja olemme vanhurskaita Jumalan edessä.
1. Kor. 5:7-8:ssa Paavali puhuu happamattoman leivän juhlasta.
"Peratkaa pois vanha hapatus, että teistä tulisi uusi taikina, -
niinkuin te olettekin happamattomat; -
sillä onhan meidän pääsiäis- lampaamme, Kristus, teurastettu."
"Viettäkäämme siis juhlaa, ei vanhassa hapatuksessa eikä -
ilkeyden ja pahuuden hapatuksessa, -
vaan puhtauden ja totuuden happamattomuudessa."
Happamattoman leivän symboli on vanhurskaus ja vapautus synnistä.
Se tapahtui silloin, kun Jeesus kantoi ristinpuulle syntimme.
Pietari sanoo, että meidän on kuoltava pois synneistämme, -
jotta voimme elää Jumalan edessä.
1. Piet. 2. luku käsittelee myös happamattoman leivän juhlaa.
1. Piet. 2:24: -
"...joka itse kantoi meidän syntimme ruumiissansa ristinpuuhun,
että me synneistä pois kuolleina, eläisimme vanhurskaudelle..."
Messias kantoi syntimme ristinpuulle, -
jotta meistä tulisi happamattomia 1. Kor. 5:n mukaan.
Me olemme happamattomat, sillä meidän pääsiäislampaamme, -
Messias, Kristus on teurastettu.
Happamattoman leivän juhla kestää 7 päivää.
Sen viikon aikana vietetään myös kolmatta Herran juhlaa, -
uutislyhteen juhlaa.
Herra antoi käskyn Moosekselle 3. Mooseksen kirjan luvussa 23.
3. Moos. 23:9: -
"Ja Herra puhui Moosekselle sanoen: 'Puhu israelilaisille...
Kun te tulette siihen maahan, jonka minä teille annan, -
ja leikkaatte sen viljaa, niin viekää papille... uutislyhde.
Ja hän toimittakoon sen lyhteen heilutuksen Herran edessä, -
että hänen mielisuosionsa tulisi teidän osaksenne; -
sapatin jälkeisenä päivänä pappi toimittakoon sen heilutuksen."
Tämä juhla käsittelee Jeesuksen ylösnousemusta -
sapatin jälkeisenä päivänä.
Hän nousi ylös meidän vanhurskauttamisen tähden, -
jotta saisimme Jumalan mielisuosion.
Hän on ensimmäinen, esikoinen, joka nousi kuolleista.
Luetaan 1. Kor. 15:20-23:sta: -
"Mutta nytpä Kristus on noussut kuolleista, -
esikoisena kuoloon nukkuneista.
Sillä koska kuolema on tullut ihmisen kautta, -
niin on myöskin kuolleitten ylösnousemus tullut ihmisen kautta.
Sillä niinkuin kaikki kuolevat Aadamissa, -
niin myös kaikki tehdään eläviksi Kristuksessa, -
mutta jokainen vuorollaan: -
esikoisena Kristus, sitten Kristuksen omat, kun hän tulee."
Messiaasta puhutaan tässä esikoisena.
Sitä uutislyhteen juhla tarkoittaa.
Täällä Jerusalemissa 2000-vuotta sitten -
ylipappi heilutti uutislyhdettä Herran kasvojen edessä.
Silloin Jeesus nousi kuolleista ja täytti juhlan merkityksen.
On ihmeellistä tutkia näitä asioita, -
jotta näemme, miten Jeesus toteutti nämä juhlat.
Laki on varjokuva siitä, mikä on todellisuus Messiaassa.
Kuva ilman varjoja on vailla syvyyttä. Se on eloton.
Pilapiirroksessa ei ole varjoja vaan siinä on 2 ulottuvuutta.
Näin on myös, jollemme tutki Herran laissa olevaa varjokuvaa.
Herran laissa, Toorassa, on Messiaan varjokuva.
Paavali puhui 1. Kor. 15:ssä juuri evankeliumin perustasta.
Luen 1. Kor. 15:1-4: -
"Veljet, minä johdatan teidät tuntemaan sen evankeliumin, -
jonka minä teille julistin, -
jonka te... olette ottaneet vastaan -
jossa myös pysytte ja jonka kautta te myös pelastutte, -
jos pidätte siitä kiinni semmoisena, -
kuin minä sen teille julistin, ellette turhaan ole uskoneet.
Sillä minä annoin teille ennen kaikkea tiedoksi sen, -
minkä itse olin saanut: -
että Kristus on kuollut meidän syntiemme tähden -
kirjoitusten mukaan, ja että hänet haudattiin, -
ja että hän nousi kuolleista kolmantena päivänä, -
kirjoitusten mukaan..."
Jeesus ei kuollut, milloin, missä tai miten tahansa.
Hän kuoli ja nousi kuolleista, niin kuin hänestä oli kirjoitettu -
muun muassa Herran juhla-ajoissa.
On valtavan uskoa vahvistavaa nähdä Herran uskollisuus.
Hän oli jo maailman alussa vahvistanut pelastussuunnitelman, -
jonka hän vahvisti Moosekselle antamiensa juhlien kautta.
Hän on antanut ne meille, jotta viettäisimme niitä yhdessä -
tiettyinä ajankohtina ja muistaisimme mitä Jumala on tehnyt.
Siksi Paavali kirjoittaa 1. Kor. 5:ssä: -
"Viettäkäämme siis juhlaa, sillä onhan meidän pääsiäislampaamme, -
Kristus, teurastettu ja meistä on tullut happamattomia."
Sapatin jälkeisenä päivänä toteutui kolmas juhla.
Uutislyhdettä heilutettiin samana päivänä, -
kun Jeesus nousi kuolleista.
3. Moos. 23:n mukaan uutislyhteen heilutuksesta lasketaan 50 päivää.
Silloin kokoonnutaan yhteen viettämään viimeistä kevätjuhlaa, -
helluntaita.
Sana helluntai tulee luvusta 50.
Se Herran asettama juhla, -
joka täyttyi täsmälleen täällä Jerusalemissa, -
kun Jeesus vuodatti Pyhän Hengen seurakuntansa ylle.
Jumala on tarkka tästä esikuvasta, jonka hän asetti aikojen alussa.
Hän jopa järjesti ne luomakuntaansa -
taivaankappaleiden avulla, jotka osoittavat tiettyjä hetkiä, -
jolloin hän toimii.
Hän on myös toiminut pelastaakseen meidät.
Tätä aihetta on suunnattoman jännittävä tutkia.
Seuraavissa ohjelmissa puhun lisää siitä, -
mitä Jumala sanoo näistä juhlista.
On tärkeää olla muuttamatta näitä juhla-aikoja.
Antikristus haluaa tehdä niin.
Antikristuksen edustajat kautta historian ovat tehneet niin.
Keisari Konstantinuksen aikana kirkkoon perustettiin -
uusi, Raamatun kalenterista poikkeava kalenteri.
Siksi meillä on ollut vääristynyt esikuva.
Meillä ei ole ollut täyttä raamatullista esikuvaa, -
siitä mitä Jumala on tehnyt ja mitä hän tulee tekemään.
Puhun tästä tulevissa ohjelmissa.
On uskoa vahvistavaa tietää, että Jumala loi jo alussa juhlat -
todistukseksi Messiaassa olevasta pelastuksesta.
Shalom, Jumalan siunausta!
Suomennos: Anneli Olin