Kas elu tekkis juhuslikult või planeeritult?
Kas Jumala olemasolu saab teaduslikult tõestada?
Endine ateist Pekka Reinikainen töötas 35 aastat arstina,
nüüd viib ta meid teekonnale neid asju uurima.
KAS JUMAL ON OLEMAS?
Küsimusele Jumala olemasolust saame tänapäeval kindla vastuse
uute DNA uuringute põhjal.
Sageli väidetakse, et Jumala olemasolu ei saa tõestada.
Tõestus on muidugi vaataja silmis: kas soovitakse seda näha või ei.
Ent uus DNA-uurimus on paljastanud midagi hämmastavat, pannes küsima:
kas sellist saab tekkida iseenesest kusagil ürgses ainesegus
juhuslike molekulide kokkupõrke tulemusena
pelgalt füüsika ja keemia seaduste või looduse nelja põhijõu abil?
Pärilikkusmolekulis DNA-s on info äärmiselt tihendatud vormis.
On võimalik, et infot ei saa panna mingi meetodiga tihedamasse vormi,
kui see pärilikkusmolekulis on.
DNA-st on saanud loomisele mõjuv argument.
Veel viimaste aastakümneteni peeti just DNA-d evolutsiooni tõendiks.
Arvati, et DNA-s on palju rämpsu, reliktseid jääke evolutsioonist,
sest näis, et vaid 3-5% DNA-st teeb midagi: kodeerib, kavandab,
sünteesib valke, mis toimivad kehas ensüümide või struktuuridena.
Ülejäänud DNA ülesannet ei tuntud ja arvati, et DNA on kui prügikast,
millest veel vaid 3-5% toimib. Sel oli üsna saatuslik tagajärg:
kujutlus rämps-DNA-st kahjustas teadusuuringuid aastakümneteks.
Darvinismist - ateistlikust usust makroevolutsiooni -
said meditsiiniuuringud märgatavat kahju.
On küsitud, kas evolutsioonil on mingit tähendust?
Niipalju on, et evolutsiooniidee tegi uurimisele palju kahju,
sest teatud DNA piirkonnad jäeti hoopis uurimata,
mõeldes, et kes rämpsu ikka viitsiks uurida.
Võib ka küsida, kas evolutsioonist on olnud teadusele kasu?
Märgatavat kasu pole olnud, sest selle kohta pole mingeid tõendeid.
Aga uus DNA-uurimus üllatas kõiki darviniste ja tuli okina,
sest ilmnes see, mida keegi ei osanud isegi aimata.
Kujutelm rämps-DNA-st, mille järgi vaid 3% DNA-st kodeerib valke ja
ülejäänu on rämps, oli teadlaste mõtetes tugevasti juurdunud.
See näitab ka, kui ohtlik on konsensuslik mõtlemine ja
kui hea on, kui teisitimõtlejail lubatakse rääkida,
sest teisitimõtlejad viivad tavaliselt teadust edasi
ja suur enamus on teaduse ajaloos olnud täiesti eksiteel.
Kui oled teisitimõtleja, on oht, et sulle ei määrata toetusraha,
su uurimisasutust ei soosita, uurimine aeglustub ja uurija,
kes "enamusega samas kooris ei laula", satub ebasoosingusse.
Seda peaks eriti jälgima. Nii on väär ka väide, et need,
kes loomist usuvad, ei avalda teadusajakirjanduses midagi.
Avaldavad ikka ja isegi palju, aga see on talumatu peer review tõttu,
ehk artiklit kontrollivad teisi uske (evolutsiooni või stsientismi)
pooldavad uurijad, kes eemaldavad artikli niipea, kui seal on midagi
täiesti uut, innovatiivset, kui see vähegi viitab loomisele,
siis seda ei avaldata - meil on selle kohta palju näiteid.
Sellised uurijad on sattunud ebasoosingusse ja nad on
isegi sunnitud loobuma või lahti lastud oma ametist.
Värskes uuringus selgunud tõde DNA infotihedusest hämmastab
ja üllatab kõiki - vaevalt saab infot veel tihedamini pakkida.
DNA kaksikspiraalis paikneb info kuni 10-12 kihina üksteise peal ja
sealt nopitakse regulatsiooni- ning ehitusjuhiseid nagu legoklotse
editor- ehk toimetajamolekuli splaissosoomi abil.
Selline info talletamisviis on hämmastavalt geniaalne.
On imeline, et ühte ainsasse rakku on programmeeritud kõik
inimtegevused, regulatsioonisüsteem ning isegi aju ehitus ja töö.
DNA hämmastav mitmekihilisus on uurijaid tõeliselt üllatanud.
Keegi ei osanud kujutledagi midagi sellesarnast ja me ei mõista veelgi
infopanga olemust ja sügavust.
Kui infopangast 3-5% kodeerib rakuorganelle ja -struktuure, siis
ülejäänu on reglatsioonisüsteem, ja me võime vaid aimata,
kuidas see toimib; me teame sellest äärmiselt vähe.
DNA-st väljaspoolgi on infot, mis vastastikku teatud mõju avaldab.
Seda infot on ka mitokondrites, mis meile energiat toodavad.
Mitokondri infopank "räägib osalt veel eri keelt" ja mitokondri
regulatsioonist osa asub raku regulatsioonikeskuses, rakutuumas.
Raske on nõustuda evolutsionistide väitega, nagu oleksid mitokondrid
rakku eksinud bakterid. Sellest võib lugeda lisa Müncheni ülikooli
prof Siegfried Schereri raamatust "Evolutsiooni kriitiline analüüs",
mille professor Matti Leisola on soome keelde toimetanud.
Keegi ei osanud kujutleda midagi selle sarnast,
mida DNA-st leiti ja kogu aeg juurde leitakse - seda imelist
infopanka, Jumala loodud andmestikku, kuhu on talletatud
üliökonoomselt ja geniaalselt hiiglaslik infohulk.
Kui DNA molekul, mis on igas rakus nagu tõmblukk - kutsun seda nii,
sest sellel on kaks poolt ehk see on teise ahela poolt turvatud,
selleks et kopeerimisvead oleks võimalik parandada.
Kui Su rakkude DNA kirjutada silmaga nähtaval moel üles,
moodustaks see 7000 km pika "tõmbluku", mida iga Sinu rakk
iga päev avab ja sulgeb umbes 4000 km ulatuses.
Seda info kaksikahelat juhuslikud kopeerimisvead ei paranda,
sest kui ühel ahelapoolel tekiks kasulik mutatsioon, siis muutuks
info teises ahelas teises suunas. Kuidas saaks infopank nii paraneda?
See pole võimalik: mutatsioon (kopeerimisviga) rikuks alati
sellise infopanga täpisinformatsiooni.
DNA-tõmblukku avatakse ja suletakse igas rakus 4000 km ulatuses päevas.
Seda viib läbi splaissosoomi nimeline tööriist,
kopeerides infot nagu legoklotse mõlemas suunas.
Sa mõistad kindlasti, et infopank on geniaalse Looja loodud,
Rääksin varem, et Bil Gates Microsoftist, kes teab kõike
(bio)programmidest ja arvuteist, pani seda tähele, kui ta ütles,
et DNA on nagu arvutiprogramm, ainult palju-palju keerulisem,
kui see, mida meie teha suudame.
See on olulisim teave, mida värske uurimus looduse kohta avastas.
Leiti hämmastav infopank, mis on ilmselgelt loodud juba toimivana,
tuhanded bioprogrammid kõik korraga ja täielikult toimivatena.
Iga päev, kui splaissosoom liigub, teeb see miljoneid kopeerimisvigu,
aga Jumal on pannud sinna õigekirja- ja parandussüsteemi,
mis need vead parandab.
Sellest hoolimata tekib vigu, me elame langenud maailmas
ja kõik liigub vigade tõttu väljasuremise poole.
Seegi kinnitab, et on olemas Looja, on toimunud pattu langemine,
Kõik sobib väga hästi piiblis toodud pildiga, seda võime uskuda.
Ateistidel aga on raske näidata, kust kõiks see info võis tulla.
Tõlge: Anne Tamberg