"Tuld ma tulin viskama maa peale." Luuka 12:49
ONE WAY - ÜKS TEE
Ma tahan laulda, kuulutada -
ei leidu maailmast miskit paremat.
Ta on tee, tõde, Ta on elu,
uue elu leida võid sa Temas.
Selle viisiga algas One Way saade!
Nagu tavaliselt, toob saate teieni misjoniühendus One Way Mission.
Tere tulemast vaatama!
Tänase õpetusosa eest vastutab Aki Miettinen.
Ta räägib kristlaste ärkveloleku tähtsusest.
Nälg kuulub tänagi paljude inimeste argipäeva.
Kui nälg tabab seal, kus pere toimetulek
sõltub vaid oma põllulapikesest, on ainus ellujäämisvõimalus
pöörduda Lääne misjoniühendusse ja paluda toiduabi.
See on ka One Way Mission'i argipäev.
Kui meie Malawi töö juht MacDonald Masamaba
naases 2006. a talvel Soomest koju, ootas teda ees kurb vaatepilt.
Kõikjal teeveertes lebas nälgasurnud külaelanikke.
Kui kuulsime nälja puhkemisest, alustasime koheselt
Nkulambe orus hädaabitööd.
Sellest sai alguse One Way töö Malawis.
Me ei suuda toita kõiki maailma vaeseid.
Seetõttu peame õpetama neid oma töö abil hakkama saama.
Kui puhkeb tõeline näljahäda, on inimeste päästmine näljasurmast
kõige olulisemaks prioriteediks.
Seetõttu valmistub One Way kogudes raha
erilisse hädaabitöö puhvrifondi.
Selle abil suudame vajadusel piisavalt kiiresti reageerida,
sest nälg tapab kiiresti.
Lisainfot One Way hädaabitöö kohta saad meie kodulehelt
www.onewaymission.fi
Matteuse 25 abil jõuame Uue Testamendi keskseima teemani.
Keskseim lubadus on - Jeesus tuleb tagasi.
See esindub seal 319 korda, ehk keskmiselt iga 25. peatükk
Uues Testamendis meenutab meile, et Jeesus tuleb tagasi.
Leivamurdminegi meenutab meile, et kuulutame surma ja seda,
et usume lepitust Tema ristisurmas.
Meie õigsus ei sõltu meist, vaid Jeesuse tööst ristil,
kui Ta valas oma vere ja sai Jumala nõutud ohvriks.
Selle kaudu on meil võimalik Kohtupäeval muretult seista,
kui Jeesus tagasi tuleb.
Selle uudistemassi koorma all peaks meil olema Püha Vaimu tarkus näha,
et tänapäeva maailma keeles edastatud uudiste all on tõde
Jumala päästeplaani vankumatust ja kiirest realiseerumisest meie ajal.
Kui Jeesus rääkis oma ristisurmast, ülestõusmisest ja tagasitulemisest,
on alati olnud neid, kes on seda kritiseerinud
ja esitanud väljakutseid neile, kes Teda ootavad.
Kui mina 1970. aastail usule tulin, oli teoloogia lihtne -
48+40=88-7 aastat, võrdub 81.
Nii see dispensatsionalistliku tõlgenduse järgi käis
ja siis pidi Jeesus tulema.
Kodukogudustes kuulutati: Jeesus tuleb tagasi! Oled sa valmis?
Rahvas hüüdis 'halleluuja', nii et katus liikus paigast.
Oodati niivõrd innukalt.
Sellest ajast on möödunud juba üle 30 aasta.
Kui nüüd Jeesuse tulemisest rääkida, tõmmatakse pea õlgade vahele
ja mõeldakse: ega see kiilakas seda isegi usu.
Loodetavasti Ta ei tule meie ajal, me ju ehitame siia maa peale taevast.
Unustame, kuhu oleme teel.
2. Peetruse 3. peatüki järgi tulevad pilkajad,
kes on teadlikud, kuid ei arvesta, et taevas ja maa on loodud
Jumala Sõna väes ja seesama Jumala loov Sõna
hoiab seda kõike tules hävitamiseks jumalakartmatute inimeste kohtuks.
Seepärast tabab Peetruse väljakutse meid üsna tugevalt,
kui ta kirjutab nii:
"Aga Issanda päev tuleb nagu varas. Siis hukkuvad taevad raginal,
algained lagunevad lõõmates ning maad ja tema tegusid ei leita enam.
Kui see kõik nõnda laguneb - missugused siis peate olema teie
pühas eluviisis ja jumalakartuses, oodates ja kiirendades
Jumala päeva tulemist, mil taevad põledes lagunevad
ja algained lõõmates ära sulavad."
Huvitav, et kalamees Peetrus, mitte tolleaegsed keemikud,
teadis juba siis, et on olemas algained.
Jumala Sõna on imeline.
Eelmisel pühapäeval rääkis Tapani ootajatest.
Üks õigete ootajate omadusi on kiirendamine.
Ootajad on võitjad, kuid nad on ka kiirendajad.
Meie ootamisega peaks liituma see, et oleme aktiivselt ja pühalt liikvel.
See kiirendab Jumala tulemist.
Erinevatesse tõlgendustesse laskumata on Jumala päeva tulemine
kindlasti seotud Jeesuse teise tulemisega.
Olgem siis ootavad kiirendajad.
Kui Jeesus maa peal käis, õpetas Ta väga palju
maailma lõpust ja oma teisest tulemisest.
Evangeeliumides on parimaks näiteks Matteuse evangeeliumis
Jeesuse viies ja viimane pikk kõne peatükkides 24 ja 25,
mis lõpeb 26. peatüki alguses:
"Ja sündis, kui Jeesus oli kõik need kõned lõpetanud,
et ta ütles oma jüngritele ..."
Ta rääkis, et paasapühadeni on jäänud kaks päeva.
25. peatükk lõpeb 26. peatüki 1. salmis.
Matteuse 24 ja 25 ptk nimetatakse Lõpuaja jutluseks Õlimäel,
kuna Jeesus pidas selle kõne Õlimäelt Jeruusalemma vaadates.
Keskseteks teemadeks on seal templi ja Jeruusalemma hävinemine,
maailma lõpp ja Inimese Poja naasmine.
Jeesus rääkis enne paasasöömaaega oma naasmisest.
Tasub tähele panna, et see pikk kõne ei määra sündmustele
ja Jeesuse tagasitulekule konkreetset graafikut.
Tahaksime seda väga teada.
Tahame olla karismaatilised vaimsed usklikud.
Keegi ütles, et meil on rong rajal ja graafik ootab.
Kuid see pole nii.
Rong on rööpail küll ja meil on väge selle liigutamiseks,
kuid graafikut meil pole.
Püha Vaim ei teadusta: järgmine peatus Pasila jne,
et saaksime kontrollida rongi liikumist,
ükskõik kui väga me seda ka ei tahaks.
See on meelega nii.
Peaksime lugedes mõistma suuri tervikpilte,
et ei juhtuks see, millega Jeesus oma õpetust alustas.
"Vaadake, et teid keegi ei eksitaks."
Kaine vaimsus eeldab alati, et oskame näha suurt pilti.
Peatükkides 24 ja 25 ei anta ajagraafikut.
Jeesuski ütleb, et Ta ei tea seda.
See on sihilikult nii.
Õpetus rõhutab, et peame alati ja igas olukorras valmis olema.
Jeesuse õpetus neis kahes peatükis rõhutab valmisoleku vältimatust.
Selles ongi küsimus.
Seepärast alustabki Ta oma õpetust hoiatusega:
"Vaadake, et teid keegi ei eksitaks."
Seetõttu on ka võimalik, et see õpetus on aktuaalne
iga sugupõlve ajal.
Iga sugupõlv on leidnud oma ajale omased sünnitusvalude tunnused.
Seetõttu suudab Jumal meid ka tänapäeval kuidagi ärkvel hoida,
kuigi peagi jõuame võrdpildini, kus kõik magasid.
Pangem tähele, et oleme sugupõlv, kelle ajal räägitakse ajaloos
esimest korda globaalsest külast, kus infovahetus on ülikiire.
Teame kohe, kui teisel pool maakera midagi toimub.
See ühendab. Maailm muutuks otsekui väiksemaks.
Seetõttu tunneme sünnitusvalud kohe ära.
Tunnuseid on kolme liiki - sõjad, loodusilmingud,
tagakius ja ärkamine, nagu Matteuse 24 alguses kirjeldab.
Sellises raamistikus kõlab tuttav lugu kümnest neitsist.
"Siis on taevariik kümne neitsi sarnane,
kes võtsid oma lambid ja läksid peigmehele vastu.
Viis neist olid rumalad ja viis arukad,
rumalad võtsid küll oma lambid, kuid ei võtnud kaasa õli,
arukad võtsid aga lampidele lisaks kaasa õlianumad.
Aga kui peigmees viibis, jäid nad kõik tukkuma ja uinusid magama.
Aga keskööl kostis hüüd: 'Ennäe, peigmees!
Tulge välja teda vastu võtma!"
Siis ärkasid kõik need neitsid ja seadsid korda oma lambid.
Rumalad ütlesid arukatele: 'Andke meile osa oma õlist,
sest meie lambid kustuvad!' Aga arukad vastasid:
'Ei mingil juhul, sellest ei jätku meile ja teile!
Minge pigem kaupmeeste juurde ja ostke enestele!'
Aga kui nad olid ostma läinud, tuli peigmees, ja kes olid valmis,
läksid temaga pulma, ja uks lukustati.
Hiljem tulid ka need teised neitsid ja ütlesid:
'Issand, Issand, ava meile!' Aga tema vastas neile:
'Tõesti, ma ütlen teile, ma ei tunne teid!'
Valvake siis, sest tei ei tea seda päeva ega tundi."
Matteuse 24. peatüki lõpus on esimene tähendamissõna taevariigist,
vahetult enne Inimese Poja tulemist.
Jeesus tuleb tagasi ja algab pulm.
Pulmi on ette valmistatud sellest peale,
kui Jeesus taevasse võeti.
Oleme kõik sinna pulma kutsutud.
Sinna kutsutakse tänagi kõiki siinolijaid ja neti teel vaatajaid.
Kutse pulma.
Peame meenutama, et oleme rahvas, kes on teel pulma.
Vahel Soome kristlust vaadates ei meenuta me pulmarahvast.
Oleme pigem allamägeminejad: olen vilets matkaussike.
Kuid see on vaid osa tõde.
Piiblis avaneb võimas tegelikkus, nagu Paulus kirjeldab:
uus loodu, mis on uussünni kaudu igaühes,
kes on pannud oma lootuse ja usu Kristusele.
Tähendamissõnu tuleb hoolikalt lugeda.
Taevariik on nende neitsite sarnane. Siin räägitakse usklikest.
Ei öelda, et maailm on nende sarnane.
Maailma ei jagata pooleks, kuigi protsendid pole olulised.
Räägitakse vaid, et on kaht liiki ootajaid.
Verb on siin tulevikus.
Rõhk pole niivõrd sellel, kes need neitsid on,
vaid sellel, mis nendega juhtub, milline on taevariigi
ja Jeesuse tulemisele eelnev protsess.
Nad olid teel peigmehele vastu.
Võiks küll rääkida ka tarkusest ja rumalusest,
kuid milline on protsess ja mis nendega juhtub,
kui Jeesus tuleb.
Peame seda uurima ja tegema järeldused.
Räägitakse vaid kahest võimalusest - kas minnakse pulma või ei.
Nad võtsid lambid ja läksid peigmehele vastu.
Kõik nad olid kuulnud kutset ja ootasid peigmehe tulemist.
Viis neist aga olid rumalad, (rumalaid mainitakse esimesena),
ja viis targad.
Nende tegevuski oli sama - rumaladki võtsid oma lambid,
kuid nad ei võtnud õli kaasa.
Targad, mõistlikud, võtsid kaasa nii lambid kui õli.
Mis on siiani juhtunud?
Pulmakutse saadi ja mindi peigmehele vastu.
Räägitakse neitsitest.
Seda võiks vaadelda allegooriliselt.
Teisigi asju võib siin allegooriliselt vaadata -
lambid esindavad häid tegusid, õli on Püha Vaim jne.
On selge, et võrdpilt ei räägi sellest.
Püha Vaimu ei saa osta kaupmeestelt. Võrdpilt nullib selle võimaluse.
Olen minagi kuulnud jutlustatavat, et õli tähendab Püha Vaimu
ja kui su lamp ei põle, pole sul mingit lootust.
Tähendamissõna ise eitab seda; siin peab tegemist olema muuga.
Jeesuse tähendamissõnades on enamasti vaid üks selge õpetus.
Selles ei peitu mingit salainfot, mille jaoks peaks igavesti
teoloogiaseminaris käima ja uurima, mida see võiks tähendada.
Jeesus rääkis tavalistele inimestele, kellele peigmehe ootamine oli selge.
Matteus mainib neitseid vaid siin ja ka 1. peatükis.
Sõna 'neitsi' võib rääkida puhtusest ja puutumatusest;
Ilmutuseraamatus räägitakse neist, kes pole end määrinud.
Kuid tollases kultuurikontekstis olid nad ilmselt pruutneitsid,
kes polnud veel abielus ja olid oma aja järgi puhtad.
Nende ülesandeks oligi peigmehele vastu minna.
Pole vaja juurde seletada asju, mida siin tingimata pole,
isegi kui võime aktsepteerida tähendamissõna edendavad
ja sellele valgust lisavad allegoorilised seletused.
Turvalisim on väita, et nad olid vallalised pruutneitsid,
kelle ülesanne oli tollases kultuuris peigmehele vastu minna.
Peigmees on Jeesus. See on selge.
Matteuse 9:15 -
Ega peiupoisid või paastuda sel ajal, kui peigmees on nende juures?
Peigmees on Jeesus. See on selge.
Tähendamissõnale lisab kaalu Matteuse 22. ptk lugu
kuningapoja pulmadest.
Jeesus on peigmees ja oleme teel Kuninga Poja pulma.
Keegi vast ikka mõistab, et oleme teel kuningapoja pulma,
ükskõik, mida reaalsus näitab.
Oleme pulmarahvas, kui oleme mõistlike seas.
Oleme teel pulma, mitte matustele.
Aki Miettise õpetuse järge kuuleme nädala pärast.
Aitäh vaatamast!
Saate lõpuks kuulete Jorette Laurore Gilgesi laulu.
Nägemiseni!
Su pühamus on imearmas võidmine,
ja õhku täidab püha vaikus.
Kõik koormad tule heida ära,
sest Jumal ise viibib oma pühamus.
Su pühamus on imearmas võidmine,
ja õhku täidab püha vaikus.
Kõik koormad, tule heida ära,
sest Jumal ise viibib oma pühamus.
Su pühamus on imearmas võidmine,
ja õhku täidab püha vaikus.
Kõik koormad tule heida ära,
sest Jumal ise viibib oma pühamus.
Ta on siin, Ta on siin,
et ikkeid murda, võtta rasked koormad.
Ta on siin, Ta on siin,
et täita murtud süda lootusega.
Kõik koormad tule heida ära,
sest Jumal ise viibib oma pühamus.
Ta on siin, Ta on siin,
et ikkeid murda, võtta rasked koormad.
Ta on siin, Ta on siin,
et täita murtud süda lootusega.
Kõik koormad tule heida ära,
sest Jumal ise viibib oma pühamus.
"Tuld ma tulin viskama maa peale." Luuka 12:49
One Way - Üks tee
Uurime oma saate vaadatavust Eestis.
Kui käesolev saade sind puudutas,
palun teata meile sellest e-postiaadressil -
toimisto@onewaymission.fi
Saadet toetasid Stenroos Oy ja Häkkinen Oy
Tõlge: Monika Jaaguri
toimisto@onewaymission.fi