"Tuld ma tulin viskama maa peale." Luuka 12:49
One Way - Üks tee
Ma tahan laulda, kuulutada -
ei leidu maailmast miskit paremat.
Ta on tee, tõde, Ta on elu,
uue elu leida võid sa Temas.
Nii algas taas One Way saade.
Nagu tavaliselt, toodab saadet misjoniühendus One Way Mission.
Tere tulemast saatesse!
Täna on saatekülaliseks Stefanus-misjoni tegevjuht
Juhani Huotari.
Stefanus-misjon teeb tööd
eelkõige kannatavate ja tagakiusatud usklike seas maailma eri paigus.
Autentne mobiiltelefoni videolõik Cu Hat kirik
17. detsember kell 06.00
Kristlaste tagakiusamine on reaalsus ka tänapäeval.
Maailmas kiusatakse kristlasi taga rohkem kui kunagi varem.
Need videolõigud on filmitud hiljuti mobiiltelefoniga Vietnamis,
kus kristlased on oma usu pärast kannatanud.
Siin hävitatakse nende kogudust.
Pildi kvaliteet jätab kahjuks veidi soovida.
Armee sulges territooriumi
Mässuvarustuses taseritega politsei oli lahinguvalmiduses
Nad võtsid kõik
Paljud kuulati üle
Paljud viidi politseijaoskonda
"Hävitasime selle, kuna see oli palvekoda." - Kommunistlik ametnik
Juhani Huotari käis Lõuna-Aafrikas Lausanne'i konverentsil,
kus keskenduti eduteoloogia kahjulikule mõjule misjonipõldudel.
Järgneb Aki Miettineni intervjuu Juhani Huotariga.
- Olid mõni nädal tagasi Kaplinnas Lausanne III konverentsil.
Mis on "Lausanne III"?
- Lausanne-liikumine sündis 1974. aastal Lausanne'is, Shveitsis,
kuhu Billy Graham kutsus maailma evangeliseerimise teemal
arutlema eri koguduste esindajaid, misjonäre ja kogudusejuhte
erinevaist maailma paigust.
Sellest sündis võimas liikumine, kuidas võimalikult kiiresti
kogu maailma evangeliseerida.
See oli Lausanne-liikumise 3. kogunemine, seekord Kaplinnas.
- Mida konverents sisaldas? Seal oli erinevaid teemasid,
mis oli peateemaks? Kas endiselt maailma evangeliseerimine?
- Jah. Keskenduti maailma evangeliseerimisele
ja sellele, et Kristus lepitas maailma iseendaga.
Lepitussõnumit tuleks rääkida neile, kes sellest veel midagi ei tea.
Evangeliseerimist tuleks tõhustada, nii et käesoleva sugupõlve vältel
kuuleksid evangeeliumi kõik, kes seda pole kuulnud
või on kuulnud äärmiselt vähe.
- Üheks teemaks oli ka eduteoloogia.
Kas see oli vaid üks kõrvalteema või ulatuslik põhiteema?
- See oli üks põhiteemadest, mis õhtusel üldüritusel esile tuli.
Lahati eduteoloogia seisukohti, mis aeglustavad
ja takistavad evangeliseerimist, nii et see ei jõua kõigi inimesteni.
- Kas võiks öelda, et teemaks oli
"Eduteoloogia evangelisatsiooni takistusena?"
- Jah. Käsitleti seda, kuidas eduteoloogia takistab
evangeeliumi levimist kogu maailma.
- Esindad kannatavat kogudust, oled Stefanus-lähetys'e misjonijuht.
Käsitleme eduteoloogiat sinu tööpõllu seisukohalt.
Määratleme kõigepealt vaatajatele, mida tähendab eduteoloogia.
Eduteoloogia on õpetus, mis rõhutab usklike maist elu,
majanduslikku heaolu, tervist ja muud sellist.
Kuidas on see seotud Stefanus-misjoni tööpõlluga?
- Kui mõelda meie sihtmärgiks olevatele inimestele,
kes on kogenud traagilisi sündmusi just oma usu tõttu Jeesusesse,
kes on kaotanud pereliikmeid, olnud vangis, neid on piinatud,
nende tervis on vanglas olles hävinenud.
Nad naasevad vanglast koju, kust kõik on ära viidud.
Nendes maades on tihti kombeks, et kui inimene pannakse
kodukoguduse pidamise eest vanglasse,
mis on riigi silmis revolutsioonivastane tegevus,
siis tema omand konfiskeeritakse.
- Seal ei pea õpetus usust, et kõik maine läheb korda, paika?
- Täpselt. Edul on kannatava koguduse seas teine tähendus.
Nende jaoks on kordaminek evangeeliumi levik,
hoolimata sellest, et neil endil pole midagi
peale usu Jeesusesse Kristusesse.
- Eduteoloogia juurde kuulub uskliku õigus tervisele.
Kuidas sellega lood on? On sul mõni konkreetne näide?
Minu meelest pole õige kristlik õpetus
kunagi vastuolus realistliku inimeluga.
Õpetus, mille järgi usklikul on seaduslik õigus tervisele -
on sul selle kohta näiteid?
- Mul on näide oma pereelust. Mu tütar haigestus raskelt.
Naasime Ladina-Ameerikast misjoni- töölt tema haiguse tõttu Soome.
Talle öeldi pidevalt, et paraned nüüd.
Tema eest palvetati ja temasse üritati pumbata usku.
Käisime ühe eduteoloogi jutlust kuulamas,
võtsin seda tõsiselt ja viisin oma tütre sinna.
Tütar pahandas ja ütles, et see sõnum polnud Jumalalt,
see pärines kuskilt mujalt.
Tean, et Jumal parandab mind siis, kui Tema õigeks peab, ütles ta.
Olen seda ise kogenud.
Inimesed mõtlevad, mis meis valesti on,
mis pattu me teinud oleme? Kas meie õpetuses on mingi viga?
Kas oleme õpetanud oma tütart valesti?
Kerkis kõiksugu erinevaid mõtteid.
Kui vaadelda tagakiusatud kogudust, kujutle, et oled 20 aastat vanglas
oma usu tõttu; sellepärast, et oled levitanud sõnumit Jeesusest.
Su varandus on konfiskeeritud, su tervis on vanglas hävinenud.
Kui sellistest vanglaoludest saabuvailt küsitakse,
kas nad on kibestunud, vastab enamus, et nad on õnnelikud,
kuna said kannatada Jeesuse nime pärast.
Nende edu ei ole mingis tervislikus heaolus
või maises majanduslikus edus, vaid selles,
et Jeesus Kristus on nendega siis, kui neil on raske.
- Paulus ütleb Piiblis, et kui meie lootus on Kristuses
vaid selle elu ajaks, oleme kõigist inimestest viletsamad.
Rõhutad seega seda?
- Jah. Usun, et Paulus viitab just inimestele,
kes tolgi ajal tahtsid maist heaolu ja kogeda maa peal head elu.
Piibel ei luba muud, kui Temaga koos risti kandmist,
ja lisaks sellele anda meile kõike, mida selle kõrval vajame.
See on Jumala asi, mida Ta meile anda tahab.
Ei ole meie asi Jumalaga sellel teemal vaielda.
Tõeline usk ei ole kunagi vastuolus sellega,
kas meil on hea või halb olla.
Usk on sisemine usaldus Kristusesse Jeesusesse
ja sellesse, et Ta on meiega, mis tahes olukorras me ka ei viibiks,
mida tahes oma elus ka ei kogeks.
Tema on seda lubanud ja Tema toonud võimaluse
elada olemasolevates tingimustes, et näidata meile seal oma jõudu.
Kuidas see evangeeliumi levikut takistab?
Kujutlegem, et läheme kuskile vaesesse külla.
Olen ise arengumaades sellistes külades ja oludes viibinud.
Kui minna sinna laialt, suure enesekindlusega rääkima,
et Jumal annab teile majandusliku heaolu,
kui Temasse usute, läheme vastuollu sellega,
et neis oludes tegutsev kohalik kogudus
kogeb siiski Jumala õnnistust.
Haigeid saab terveks ja Jumal hoolitseb nende asjade eest.
Nad on rahul sellega, mis neil on.
Me ei pea pakkuma neile midagi suuremat ja paremat.
Kui seda pakume, takistame nende vaimset heaolu
ja kasvu.
Seda juhtub Hiinas, Vietnamis ja teistes riikides,
endistes kommunistlikes riikides ja moslemiriikides,
kus inimesed on pidanud loobuma headest tingimustest seetõttu,
et järgivad Jeesust.
- Kas peab paika, et eduteoloogia sõnum,
mis põhineb teoloogiliselt eksitusele,
et Jeesus suri vaimselt, ehk JDS-õpetusele.
Jeesus ei lunastanudki meie patte ristil,
vaid läks põrgusse, sai seal saatana loomuse
ja sündis põrgus uuesti jumalaks, on kohutav valeõpetus,
mis tühistab Jeesuse jumalikkuse ja ristisurma.
Vale kujutluse põhjal Jumalast
kuulutatakse vale kujutlust ka inimesest.
Kas peab paika, et eduteoloogia on edukas just arengumaades,
kuna lubab tervist inimesele, kes ei saa endale ravi lubada;
rikkust neile, kel pole raha isegi igapäevase leiva jaoks?
Kas inimesed langevad selle õpetuse lõksu või mitte?
- Jah. See on teatud moel sild jõudmaks inimesteni,
kes on olukordade tõttu kõik kaotanud
ja neid veendakse, et võid saada oma usu tõttu majanduslikku heaolu.
Kui inimesed seda siiski ei saa ...
- Kas nad loobuvad siis usust?
- Jah. Juhtub sedagi.
- Seetõttu kirjutati Lausanne III kogunemisel seda käsitlev klausel
ja teemat käsitleti peafoorumil.
- See on inimesi eksitusse viinud.
Inimesed panevad lootuse õhku täis sõnumisse.
Kui seda tõega torgata, läheb see lõhki ega sisalda midagi.
- Tõde ongi argipäeva kohtamine, kus see usk ja õpetus ei pea paika.
- Jah. Paulus ütles, et oskab elada vaesuses.
Ta ütles, et on õppinud elama nii külluses kui ka viletsuses.
Kehvuses elamine on palju raskem kui külluses.
Eduteoloogia väär tuum on selles, et inimestele jääb mulje Jumalast,
kes annab nii suure heaolu, et meie võime vaid vilet lüüa.
Kehvuses elamine nõuab palju suuremat usku Jumalasse,
kui külluses elamine.
- Kas eduteoloogiat esindavad ringkonnad teevad misjonitööd?
- Jah. Nemadki saadavad oma töötegijaid kõikjale maailma.
Nad värbavad koguduste juhte ja kristlike organisatsioonide juhte
just vaestest maadest enda esindajateks,
kes levitaksid nende sõnumit kohalikus riigis.
- Kas Märtrite Häälel ja Stefanus-misjonil
on misjonipõllul kokkupuuteid eduteoloogiliste koguduste
või misjonäridega?
- Jah. On olnud olukordi, kus oleme sellega kokku puutunud.
Eelkõige sel moel, et kui inimesed ei ole seda heaolu muul moel saanud,
püüavad nad panna kõrvale muuks otstarbeks eraldatud fonde,
väites, et Jumal on selle kaudu nende elu õnnistanud
ja parandavad nii oma elujärge
ehk siis varastavad Jumalalt. Oleme sedagi maailmas näinud.
- Kas Lausanne III konverentsil oli mõni eduteoloogiat esindav kõneleja?
- Kohtusin hotellis selle teema käsitlemisele eelneval õhtul
gruppi inimesi, kes tulid Soomest vaesemast maast.
Nende hulgas oli üks eduteoloog, kes rääkis vägevaid lugusid sellest,
kuidas teda on õnnistatud ja kui suur palk tal on
ning ta võib teha seda ja teist ja kolmandat.
Järgmisel päeval temaga kohtudes oli ta üsna vaikne.
- Mis oleks kokkuvõtlikult parim vastumürk eduteoloogiale?
- Parim ravim oleks rääkida, mis toimub kannatavas koguduses,
kuidas seal käib tõeline ärkamine; kuidas Jumala tuli levib seal,
kus välised tingimused on viletsad, kuid seesmiselt on kõik suurepärane.
See on näide sellest, mis on tõeline ärkamine.
'Mullärkamised' tulevad ja lähevad, kuid püsivad ärkamised on seal,
kus kogudus näeb vaeva, elab rasketes tingimustes,
ja sellest hoolimata, et kogevad tihti kannatusi,
kannavad nad selle keskel palju vilja.
- Nii et vastumürgiks on sõna ristist,
mis on ikka veel jõledus?
- Jah. Jeesus ütles, et kes ei võta iga päev oma risti ega järgi mind,
ei sobi minu jüngriks.
- Vend Paulus kirjutab Korintlaste kirjas,
kui neil oli probleeme ülivaimulikkusega,
et oli otsustanud nende juurde tulles tunda vaid Jeesust Kristust
ja Tedagi ristilööduna.
See on sõnum, mida kannatav kogudus kuulutab
ja mille tulemusena inimese elu muutudes,
pole välistel oludel mingit tähtsust.
Julgetakse võtta risk kaotada elu,
kui tunnistatakse ristilöödud Kristust,
kes on minu pattude eest oma vere valanud.
- Ma olen nii kaasaegne, et mul on mobiiltelefonis
mõned kirjakohad.
Jakoobuse 1:2 -
Pidage lausa rõõmuks, mu vennad,
kui te satute mitmesugustesse kiusatustesse;
teades, et teie usu läbikatsumine saadab kannatlikkust.
- Mida arvad Soome kristlusest?
Viitasime Meie Isa palvele.
Kas meil on oht seda oma kogudustes õpetades piirata evangeeliumi?
Me ei räägi risti jõledusest nii teravalt,
ristist, verest, kannatusest, kannatuse tähendusest,
kannatustes osalemisest usu tõttu nii palju,
kui neist peaks rääkima keset meie heaolu,
et usk oleks tõeline usaldus Jumala peale.
- Ilmselt on see oht.
Kardetakse, et praegune heaolu kaob.
Lääne inimesed on mammonas niivõrd kinni,
et peavad leidma kuidagi Piiblist mingi kaitsepõhjenduse.
Nad püüavad vormida Piiblit meelevaldselt nii,
et see toetaks nende heaolu ja omandit,
millest nad mingil juhul loobuda ei taha.
Usun, et küsimus on selles.
- Esindad organisatsiooni, mis püüab teadvustada
kannatust ja tagakiusamist. Tagakiusamine ei lõppenud Roomas.
Tagakius on täna ulatuslikum kui kunagi varem inimkonna ajaloos.
Kuidas suhtutakse Soome kogudustes sõnumisse,
et üle 200 miljoni venna-õe, võib-olla on neid palju rohkemgi,
kannatavad sama usu tõttu, millega meie põhjendame
oma õigust niimoodi elada? Kas vastuolu on liiga suur?
- Ausalt öeldes, ei ole suurt tungi üritustele,
kus räägitakse kannatava koguduse elust.
- Kas see on seetõttu, et teeme hoolega Piibli ääres tööd,
püõhjendamaks Jumala Sõnaga oma õigust nii muretult elada
ja olla "pehmeleivasööjad"?
- Näiteks helistasin Soomes kord ühte kogudusse,
kus oli kokku lepitud üritus ja pastor küsis,
mis koosoleku teemaks tuleb.
Ütlesin: Kannatav kogudus.
Ta ütles: Kallis mees, ära sellist teemat küll võta.
Küsisin, miks mitte?
Kannatusi on niigi palju: arveid vaja maksta,
paremat autot oleks vaja, majalaenu vaja maksta
ja inimestel on niigi küllalt kannatusi,
ära sellest küll räägi, ütles ta.
Ta arvas, et tagakiusatud kogudusest rääkides käib jutt millestki muust.
Pidin põhjendama, et kogudus tõepoolest kannatab tagakiusu all.
- Kuidas jaksad sellist sõnumit levitada
ja miks sa seda aasta aasta järel teed?
Olen tundnud sind aastaid.
Pärast Boliiviast naasmist oled esindanud Stefanus-misjonit,
reisid ringi ja näed seda kannatust.
Mis tunne on tulla siia Soome-nimelisse linnupessa
kuskilt Orissast, kus on põletatud 6000 kodu?
Kuidas näed siinset reaalsust ja kuidas vastu pead?
- Kindlasti kogeb vahel seda kõike nähes väsimust.
Kui aga vaadata inimeste nägudel nende usku ja julgust,
panen tähele, kuidas nende pilk on suunatud Jeesusele,
hoolimata sellest, et kogu nende vara on põletatud.
See julgustab nii võimsalt, et koju Soome tulles
ja nähes inimesi, kes kiitlevad heaolu üle
või pirtsutavad oma heaolu vähimagi vähenemise pärast,
tekib tunne, et on kaks keskkonda -
heaolukogudus Soomes, mis on vaimselt väga halvas seisus,
ja seal on väliselt halbades oludes elav kogudus,
millel läheb vaimselt hästi.
Naasen hea meelega sinna, kus väliselt on halb,
aga sisemiselt läheb äärmiselt hästi.
- Küsin ühe julge küsimuse: kas nad on seal Kristusele
ja Jumalale lähemal, rohkem Jumalast sõltuvad
kui meie siin?
- Mul ei ole sellist mõõturit, millega kellegi usu taset mõõta.
Kuid praktikas on nad seal Jumalast sõltuvamad kui meie siin.
Kui jääme siin haigeks, helistame arstile.
Nemad seda seal teha ei saa, kuna neil pole raha
või arst lihtsalt ei võta vastu.
Tean inimesi, kes on haiglatrepist alla visatud,
kuna neid ei tahetud vastu võtta.
- Leevendame veidi sõnumit:
rikkus ja materiaalne heaolu pole iseenesest patt,
kui me sellesse ei kiindu ja see ei muutu meile jumalaks.
Mööngem siiski, et see on üks suuri riskitegureid.
Jeesuski ütles, et mammonast ja heaolust võib jumal saada.
Kas ütled sellegi peale 'jah'?
- Jah. Aga küsimus on rahahimus. Rahahimu on kõige kurja juur.
Küsimus ei ole selles, kas meil on rohkem või vähem raha,
vaid selles, kas meie süda kiindub sellesse,
nii et meil peab tingimata olema tagavara ja pigem veidi rohkem.
- Vaenegi võib ahne olla.
Nii möödus meie pooltund.
Tuletan meelde, et järgmisel nädalavahetusel,
19.-21. augustil toimub Espoo Soukas One Way Konverents,
Ristinieme tee ja Espoonlahti tee ristmiku kandis.
Osalevad Ron Archer USA-st, Wilson Sentongo Ugandast,
MacDonald Masamba Malawist
ning muidugi ka esinejaid ja kõnelejaid Soomest.
Loodetavasti tuled sinagi!
Aitäh vaatamast!
Kohtume näiteks konverentsil!
"Tuld ma tulin viskama maa peale." Luuka 12:49
One Way - Üks tee
Uurime oma saate vaadatavust Eestis.
Kui käesolev saade sind puudutas,
palun teata meile sellest e-postiaadressil -
toimisto@onewaymission.fi
Saadet toetasid Stenroos Oy ja Häkkinen Oy
Tõlge: Monika Jaaguri
toimisto@onewaymission.fi