Martyr (från latin och forngrekiska)
1. Någon som lider för sin tro. 2. Någon som dör för sin tro.
Även i dag förföljs kristna
misshandlas
tillfångatas
torteras
varje dag
Tänk på dem som sitter i fängelse som om ni var deras medfångar, -
och på dem som blir misshandlade som om det gällde er egen kropp.
Hebr 13:3
"Martyrernas röst" i Finland
Välkomna tillbaka till programmet.
Finland är bundet av internationella avtal att hjälpa flyktingar -
undan krig, förföljelse och våld.
I slutet av år 2016 fanns det 65,6 miljoner människor -
världen runt som tvingats fly från sina hem.
Antalet flyktingar ökade med ca 300 000 jämfört med året innan.
Detta står att läsa på webbplatsen pakolaisapu.fi.
Dessutom ökade flyktingarnas antal snabbt år 2016 -
då 10,3 miljoner var tvungna att fly.
Av dem 6,9 miljoner inom det egna landet.
I medeltal 20 människor i minuten, en var 3:e sekund måste lämna hemmet.
Av alla flyktingar var 51 % barn.
Är Finland den rätta platsen för flyktingar -
och hurdan vore den bästa hjälpen mitt i krig, våld och förföljelser?
Det är de frågorna vi ska diskutera i dag.
Vår rubrik är: "Flykting eller någon annan?"
Vår gäst är Migrationsverkets överdirektör Jaana Vuorio.
Välkommen till programmet. - Tack.
Du jobbar på ett sådant ställe att du säkert får ta del av olika reaktioner.
Hela arbetsplatsen får ta emot många olika reaktioner. Sådan är situationen-
både i vårt samhälle och internationellt. Eller hur?
Ja, både medias och medborgarnas intresse för oss har ökat.
Vad är det som kan skapa flyktingskap och hur förhåller vi oss till det?
Den frågan ska vi inleda vår diskussion med.
Överdirektör Jaana Vuorio du har noga följt med den globala -
flyktingsituationen och du bär ett stort ansvar och en stor börda -
för att ta emot immigranter till Finland, främst flyktingar.
Vad är det för fel på världen -
då det finns miljoner och åter miljoner flyktingar?
Det verkar som om tusentals av dem kommer hit till lilla Finland.
De väller in i vågor från alla håll, känns det ibland som.
Hurdant är läget i världen egentligen?
Flyktingar har funnits så länge mänskligheten har funnits -
p.g.a. olika människorättskränkningar: förföljelse, väpnade konflikter...
Om vi ser lite bakåt i historien -
så har jag jobbat i den här branschen sedan början av 1990-talet.
Jag minns bra de olika konflikter som lett till flyktingar under den perioden.
Tidigare, då den globala rörligheten och resandet skedde i mindre skala -
stannade flyktingarna ofta i områden nära sitt hemland.
De hade inte dagens möjligheter att resa till andra sidan jorden.
Denna större rörlighet har lett till att det även till Europa -
plötsligt kommit mångdubbelt fler flyktingar.
Under senaste årtionde kom till Europa, EU, ungefär -
1/4 miljon flyktingar, men det var en liten del av hela världens antal.
Under år 2015 kom det över en miljon till EU.
Det är ett nytt fenomen, men många saker är sammankopplade.
Begreppet "flyktingskap" -
är nu utom beslutsfattarnas och hjälparnas kontroll.
Människor är förvirrade, just för att den globala rörligheten vuxit så -
och människor stannar inte i sin närtrakt. De kommer hit till Finland.
Och till andra delar i Europa.
Kan det lilla Finland bära ansvar för en så stor börda?
Det kommer tusentals flyktingar från svåra omständigheter.
Om vi ser på vilket Finlands ansvar är -
att åtgärda världens flyktingproblem -
så hör hit internationella konventioner om mänskliga rättigheter
speciellt Genèvekonventionen som bestämmer -
att ett land som förbundit sig att ratificera den -
är förpliktigat att behandla ansökningarna för asylsökande -
som kommer till Finlands gränser.
Då är det viktigt att vi har en tillräcklig "beslutsfattningsmekanism" -
för att fatta avgöranden tillräckligt snabbt.
I normala fall är antalet asylsökande till Finland ganska litet -
på grund av vårt geografiska läge.
Till Sverige har det årligen kommit 10 000-tals asylsökande -
i redan närmare 10 års tid.
Men i Finland har antalet ur europeisk synvinkel sett varit mycket stabilt -
och därför upplevde man det säkert här på många sätt som en chock -
att det i förfjol kom 32 000 sökande.
Till Norge har det vanligen kommit ca 10-15 000 årligen -
så för dem var det inte ett så stort jobb -
att ta hand om lika många som kom till Finland.
Här i Finland var vi inte tillräckligt, i alla fall mentalt, beredda -
på en så stor mängd asylsökande.
Detta leder oss till nästa fråga, för här under polstjärnan -
går känslorna ibland heta.
Undersökningar verkar visa att vi finländare snabbare blir irriterade -
än svenskarna som bättre kan det här med konsensus och diskussion.
Jag vet inte om det stämmer. Kanske. Men i alla fall -
har känslorna här blivit överhettade på grund av flyktingfrågan.
Vad anser du vara den största orsaken till det?
Det är svårt att ange en enda orsak.
Det kan vara fråga om många saker då det är en så ny situation -
och det är förståeligt att om man ställs inför en helt ny situation -
blir man lite förvirrad inför fortsättningen.
Under dessa 2 år har man i mycket gått vidare på ett konstruktivt sätt.
Av oss förväntas en bättre beredskap t.ex. gällande mottagningskapacitet -
och vi går praktiskt tillväga så att -
vi i Nyland har ordnat ett anbudsförfarande -
för företag och sammanslutningar -
som vill vara med och bygga upp beredskapen -
om det återigen skulle komma väldigt många asylsökande.
Hela samhället måste vara bättre förberett.
Men i nyckelposition är det att år 2015 kunde man t.ex. från Turkiet -
på ett ögonblick ta sig till Finland.
Det var ju förstås inte Schengen- systemets syfte att -
en asylsökande som korsar yttre gränsen -
vandrar vart som helst, utan han bör söka i det första landet -
om asyl och ansökan behandlas där.
För många verkade det säkert okontrollerbart -
att 10 000, 100 000 kunde resa -
som inte ens hade haft rätt att komma in på Schengenområdet -
och in i EU. Men gränskontroller under vägen har lett till bättre kontroll.
Många reser ju helt utan dokument.
Det gör folk förvirrade, för vi själva behöver ju dokument -
på flygplatsen, vid gränsen, var som helst.
Under bussturer vid gränsen bör man visa upp sitt pass.
Men vi befinner oss i en situation då världen är i omvälvning.
Då kommer vi till den asylsökande själv och hans bakgrund.
Här pågår en stor dispyt om man kan veta varifrån flyktingen kommer -
och vilka hans verkliga motiv är till att ansöka om asyl.
Jaana Vuorio, är det överhuvudtaget möjligt att få reda på -
den asylsökandens verkliga bakgrund -
hans historia, vem han är, varifrån han kommer? Det verkar nämligen...
Knivhuggningen i Åbo visar att det fanns 5 olika identiteter i bakgrunden.
Det är en uppgift som det förutsätts att myndigheterna ska sköta.
Vi måste försöka ta reda på vem personen är -
och om de grunder han anför för sin asylansökan är trovärdiga.
Endast sådana fakta som kan anses trovärdiga -
kan ligga till grund för att man överväger -
om han får skydd eller inte.
Om en person inte har några dokument alls -
finns det några saker man kan göra för att ta reda på varifrån han kommer.
Genom språkanalys kan man binda honom till någon specifik -
språkgrupp, stat, kanske ett område i den staten.
Men vem han egentligen är som individ...
Det är omöjligt att få reda på om personens namn är det han uppger.
Det finns också olika informations- system som vi använder -
eller alltså polisen, då de tar emot asylansökan -
registrerar de samtidigt personen och tar fingeravtryck -
och genom Eurodac databasen -
kan man ta reda på om han registrerats som asylsökande -
eller illegalt har överskridit gränsen i något land.
Då får man antingen en träff eller inte -
men uppger han olika identiteter utan att ansöka om nationellt skydd -
så går vi till andra register som andra nationalstater har.
Det är inte alls säkert att man genom fingeravtrycken -
eller genom DNA kan söka i hela EU eller hela världen.
Där finns blinda fläckar.
Det är en orsak till att svaren dröjer -
det är ju omöjligt att få dessa uppgifter till följande dag.
Jag vill betona att om personen begår ett brott, som t.ex. terrordådet i Åbo -
så får polisen genom sina egna kontakter -
anmärkningsvärt mycket mera information -
än migrationsmyndigheterna.
Låt oss anta att den asylsökande talar sanning -
och verkligen behöver hjälp.
Vem av oss skulle vilja vara på konfliktområden, mitt i kriget -
som kanonföda eller utsatta för våld?
Vad vill Migrationsverket och resultatenheten för asyl -
betona till den asylsökande så han förstår det land och den kultur -
han kommit till då han kommit till Finland?
Den asylsökande får mycket information -
om processen med asylansökan -
och där är nyckelpersonerna de anställda vid enheten för asyl.
Då den sökande bor i mottagningssystemet -
får han veta om det finska samhället och kulturen, om lagarna o.s.v.
Han får ett informationspaket och får undervisning i vad som förväntas -
av honom, hur man beter sig här.
Inom mottagningssystemet kan det t.ex. vara så att en familj -
anser att aga av barn eller hustru -
är tillåtet i deras egen kultur, men de får genast veta att här -
är det ett straffbelagt brott, och andra motsvarande saker.
En del har bott här i månader, år och vi gör allt vi kan -
uttryckligen i samband med mottagningen.
Men om vi talar om asylprocessen -
så genast vid utredningssamtalet betonar vi att han måste berätta...
Vi vill skapa en förtroendefull atmosfär så att han kan -
berätta även om svåra upplevelser -
om våldtäkt och misshandel i landet han lämnade eller på vägen.
Vi vill uppmuntra honom att berätta sin verkliga historia.
Vi gör det också klart att om han berättar någon annans historia -
eller om vi senare upptäcker att det han berättat inte stämmer -
så upphävs hans flykting- eller asylställning.
Det görs klart att när som helst som det kommer fram att det inte är sant -
så blir han av med sitt uppehållstillstånd.
Om en person är mitt i krig och kaos...
Jag har själv levt och arbetat i ett land på gränsen till inbördeskrig.
Det är en ständig press och bomber exploderar omkring en.
Så då kanske man bara kommer ihåg fragment av händelser -
den asylsökande kanske kommer ihåg en sak nu -
så kommer han ihåg något annat som hände innan det han redan sagt, -
innan det han berättat hade hänt.
Den kronologiska ordningen blir fel -
och han kan inte formulera en helhetsbild -
och förena bitarna på samma sätt som någon som levt ett balanserat liv.
Som en del av utbildningen av utredarna -
får de lära sig om intervjuteknik och att bemöta traumatiserade personer -
och de är mycket medvetna om det du just beskrev.
Om personen upplevt trauman -
är det omöjligt att han skulle kunna återge saker mycket klart.
Man strävar efter att ta det i beaktande.
Och ofta då det gäller post-traumatisk stress -
och motsvarande tillstånd kan sökanden under processen -
få en läkares eller hälsovårdares bedömning av -
sitt mentala tillstånd och det tas verkligen i beaktande i processen.
Vi strävar efter att redan i den första instansen, vårt ämbetsverk -
ett rätt beslut skulle fattas. Att vi reder ut allt som behövs -
och beslutet fattas utgående från det.
Låt oss helt kort återvända till fallet Åbo.
Det var en tragisk händelse som upprörde finländarna -
vårt fridfulla trygga hem krossades -
och nu måste polisen vara noggrannare än tidigare och -
mer uppmärksam, vilket ju ger medborgarna större trygghet.
Och Skyddspolisen berättar -
att sådana här farliga, eller potentiellt farliga -
personer som har med terrorism att göra till och med är -
hundratals. Om man tar med både personer med utländsk bakgrund -
och inhemska personer så är de över tusen stycken.
Har detta påverkat Migrationsverkets asylprocess och erhållandet av asyl?
I synnerhet utredningen av landets inre säkerhet -
och identifieringen av potentiella terrorister i olika förfaranden -
då det gäller asyl och även andra uppehållstillstånd, familjeband -
och i andra förfaranden betonas det nu mer -
och vi har ett mycket nära samarbete -
med Skyddspolisen, Centralkriminal- polisen och den lokala polisen.
Och på mottagningsfältet betonas att man bör observera -
allt misstänkt och det bör anmälas till polisen.
Både den lokala polisen och Skyddspolisen och CKP -
är med i samarbetet och i Centralkriminalpolisen (CKP) -
har man grundat en samarbetsgrupp -
en enhet med personal från oss, -
från polisen och Gränsbevakningsväsendet -
och Skyddspolisen och tillsammans kollar de bakgrundsfakta.
Denna enhet skapades i början av år 2016.
En konkret åtgärd.
Motsvarande finns inte i andra länder, det är mycket innovativt i Europa.
Bravo Finland!
Det var bra att detta kom fram, att det är bra och viktigt att meddela -
polisen om något misstänkt händer. Alltså klart misstänkt -
allting kan ju inte anses vara misstänkt.
Vi kan leda oss själva vilse om vi misstänker varenda sak.
Men en tydligt misstänkt situation bör anmälas till polisen och på så sätt -
övervakar man bättre att ingenting händer.
Vi finländare är lite skygga att ta kontakt med polisen, men -
det var bra att detta kom fram.
Ja, tröskeln bör vara låg.
Det är så vi instruerar hela vårt mottagningsfält -
som innefattar 60 flyktingförläggningar landet runt.
Det är skäl att förhålla sig allvarligt även till små iakttagelser.
Det har beräknats att det finns över 300 miljoner förföljda kristna i världen
Det är en otroligt stor växande mängd.
Från muslimvärlden eller länder med andra religioner -
kommer asylsökande som omvänt sig till kristendomen.
Asylsökande kan även i här Finland omvända sig till kristendomen -
under asylansökningsprocessen.
Hur definierar Migrationsverket om det är fråga om en asylsökande -
som omvänt sig till kristendomen eller om det är fråga om något annat?
Redan då man bestämmer flyktingstatusen -
är förföljelse på grund av religion en grund nämnd i Genèvekonventionen.
Om en person berättar att han på grund av sin religion -
vare sig det betyder att utöva eller att inte utöva religionen någonstans -
där han förväntas göra det -
så utreder man detta grundligt.
I Finland har vi en del personer som åberopar det att de omvänt sig -
redan i sitt hemland, t.e.x från islam till kristendomen.
Men en större del har omvänt sig medan de varit här i Finland.
Många församlingar har ju varit med i frivilligverksamheten -
och de sökande har blivit intresserade av den kristna tron -
och några av dem har valt att den kristna tron är -
deras tro, de har omvänt sig och -
detta måste vi utreda.
I april i år kom det en linjedragning från Högsta förvaltningsdomstolen -
där Högsta förvaltningsdomstolen avgjorde specifikt -
att vi på Migrationsverket eller domstolarna -
i detalj måste förhöra den sökande för att reda ut hans tro.
Det att man kommer med ett dopbevis -
eller en pastors berättelse om personens aktivitet i församlingen -
räcker inte. Vi måste alltid fråga ut den ansökande.
Här har Ekumeniska Rådet i Finland -
aktivt stött och utbildat vår personal -
i frågor man kan ställa och vilken kunskap man kan förutsätta.
I början påstod man att vi bara frågade om kyrkhelger -
men det var en överdrift. Vi försöker komma fram till hur han blivit omvänd
och hur det har påverkat hans liv.
Och hur hans tro har förändrats. Det är den första delen i bedömningen.
Om vi kommer fram till att tron är trovärdig -
så måste vi bedöma vad som händer honom i hans hemland.
Denna religiösa övertygelse är en del av hans identitet -
och då kan man inte förutsätta att han återgår till att vara muslim, om han -
konverterat. Men det beror på informationen om ursprungslandet.
Situationen i det land han skulle återvända till.
I en del länder är det inget problem att vara namnkristen -
men om man börjar predika evangelium så blir det säkert problem.
Om det är förbjudet och det kanske innebär sanktioner i strafflagen.
Vi måste reda ut båda sidorna innan vi avgör saken.
FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna -
säger tydligt i artikel 18 -
att om man har en egen trosuppfattning -
bör man fritt få berätta om den -
öppet, liksom vi här i Finland, även om det är vår privata angelägenhet.
Där är alltså globaliteten, samvaron, och att berätta i många länder -
är oerhört viktig för att bevara identiteten, även som kristen.
Tiden verkar gå så väldigt fort. Det finns så mycket att tala om.
Jag skulle vilja fråga om familjeförhållanden.
Vad är det i familjeförhållanden som verkar bindande så att -
asylavdelningen anser att om den asylsökande -
t.ex. vill att någon speciell familjemedlem ska komma -
från ursprungslandet hit till Finland för att bibehålla familjebanden -
eller för att få ha personen nära sig här -
och anser den höra till familjen, men i ansökningsprocessen -
är Migrationsverket av annan åsikt. Vad kan vara skälet till det?
I asylprocessen går man även igenom andra grunder för uppehållstillstånd.
Om han t.ex. befinner sig här på grund av internationellt skydd -
så räcker det inte om personen här har knutit familjeband.
Då utvärderas även äktheten i det och hur verkligt familjelivet är.
Det tas i beaktande då man avgör om han får tillstånd.
Men om en person i Finland får asyl eller något annat tillstånd och -
vill ta med sig sin "gamla familj" som han bildat innan han kom till Finland -
så är det reglerna för familjeåterförening som gäller.
Och de blev skärpta år 2016, så att -
om man i Finland fått asyl, d.v.s. flyktingställning -
så då kan "de gamla familjemedlemmarna" -
utan krav på tryggad försörjning -
få tillstånd om de ansöker inom 3 månader efter att -
familjens huvudman fått asyl.
De måste alltså mycket snabbt lämna in sin ansökan.
Om det gäller alternativt skydd krävs för "de gamla familjemedlemmarna" -
att villkoren för tryggad försörjning uppfylls -
och en viss eurosumma bestäms av social- och hälsovårdsministeriet.
Det finns olika kategorier beroende på huvudmannens ställning -
och om man vill ha hit familjer eller bildar nya familjer. För dem gäller -
alltid att tryggad försörjning bör finnas. Det finns olika konstellationer.
Det är alltså inte enkelt, men -
här har medborgarna säkert uppfattningar och frågor -
beroende på att man inte vet allting.
Man känner inte heller till alla förordningar och det kan leda till -
en viss irritation hos folk som undrar varför det gått på ett visst sätt.
Vi gör vårt bästa att på webbplatsen migri.fi ge information om detta.
Och om man ansöker om uppehållstillstånd finns EnterFinland -
där man elektroniskt kan ansöka om uppehållstillstånd p.g.a. familjeband.
Allt utom internationell skydd kan man ansöka om elektroniskt.
Tiden tog slut. Vi hinner inte tala om trakasserier på flyktingförläggningar.
Det är ju en sak som är angelägen och vi vill säkert gärna -
att sådant inte skulle förekomma. Det har olika bakomliggande orsaker.
Jag är mycket tacksam att vi fått vara här tillsammans -
och sanningen är ju den att människor idag behöver mycket hjälp.
Migrationsverket gör sitt allt för att hjälpa i denna världsvida -
situation med så många asylsökande.
Tack överdirektör Jaana Vuorio för den här stunden.
Jag önskar dig välsignelse i ditt arbete. - Tack.
Stöd översättningen av programmet: -
I Sverige: Korsets stöd r.f. PG 97572-2 eller BG 760-2014
I Finland: Ristin Tuki ry, ref. 8507 Konto: FI40 1112 3000 3427 89
Översättning: Himlen TV7