MÄRTRITE HÄÄL
Märter, ladina keeles martyr, muinaskreeka-martyr
1. Usu pärast kannatav inimene 2. Inimene, kes sureb usu eest
Tänapäevalgi kiusatakse kristlasi taga
väärkoheldakse
vangistatakse
piinatakse
iga päev
Heebrea 13:3: "Pidage meeles vange, nagu te oleksite kaasvangid
ja kurja kannatajaid, sest ka teie olete alles maises ihus."
Ebakindel maailm lainetab.
Rahutus on kasvanud kogu maailmas.
Terrosrism pannakse tihti moslemist aktivistide süüks.
Täna räägime sellest, kas islam on rahu religioon.
Leinav mees ja 2 last, kes veel ei mõista,
et ema enam koju ei tule, seisavad armsa haual.
Femi Oluwasseesin räägib, et tema naine Christiana
helistas talle 21.3.2007 teisest maa otsast.
Ta kõneles, et ta auto oli rikutud ning koolis olid rahutused.
Need sõnumid täitsid mu meele ning mõtlesin vaid sellest.
Ma ei saanud Christianiga enam ühendust.
Helistasin sõpradele Gombes ja rääkisin, mida mu naine ütles.
Palusin, et neil minna ja vaadata, mis oli koolis juhtunud.
Nad said teada,
et naine on surnud ega söandanud mulle helistada.
Femi üritas terve päeva oma naisele helistada.
Kell 17.30 helistas talle pastor, kes palus tal tulla kohe Gombesse.
Meditsiiniteadlane Femi võttis takso ja sõitis läbi Nigeeria.
Teel olles helistas ta Christiana lähedasele sõbrale.
Sõber rääkis, et Christiana on surnud.
Sõber ütles, et Christiana läks Jumala kirkusesse.
Olin šokis ega suutnud ennast kontrollida.
Palusin takso peatada, tulin välja ja vähkresin maas.
Kordasin vaid Jumalale: "See ei saa tõsi olla!
Pead selle ümber pöörama, see ei saa olla tõsi."
Kuid siiski nii oli.
Christiana maapealne elu oli lõppenud.
Miks pidi tema surm olema vägivaldne?
Christiana juhendas teismeliste klassi, kes tegi islamiusu testi.
Reeglite järgi tuli kotid jätta klassi etteotsa.
Üks tüdruk keeldus.
Christiana ei lubanud spikerdada ning võttis tüdruku koti.
Tüdruk hüüdis: "Allah Akbar!", mis tähendab: "Jumal on suur!"
Christianat süüdistati Koraani häbistamises,
sest oli kristlasena puudutanud kotti, kus oli Koraan.
Hiljem selgus, et kotis ei olnudki Koraani
vaid üksnes paber, kus olid väljakirjutused koraanist.
Raevutsevad õpilased hakkasid karjuma
ning peksid Christianat ja loopisid ta kividega surnuks,
sest ta oli kristlane ja pärit Nigeeria teisest otsast.
Nad peksid ruumi segamini ning põletasid selle maha.
Femi pidi oma ämmale rääkima tütre mõrvast.
Seejärel rääkis ta sellest oma 3-aastasele tütrele.
Rääkisin talle vaid seda, et ema läks Jeesuse juurde.
Kui küsida, siis ta teabki, et ema on Jeesuse juures.
Olen talle vaid seda rääkinud.
Femi räägib lastele hiljem,
mis emaga tegelikult juhtus ja miks ema enam koju ei tule.
Tütar veel ei mõista, miks ema ei ole ja kannatab selletõttu.
Tal olid emaga lähedased suhted.
Ema tõi teda iga päev koolist koju.
Hirmus, et Christiana suri viimasel tööpäeval.
Paari päeva eest olid kolleegid korraldanud talle õhtusöögi.
Christiana pidi naasma
koju mehe juurde ja minema uuele töökohale.
Tõenäoliselt ei esitata mõrvaritele kunagi süüdistust.
Femi elu purunes.
Ta sõnul ei ole tal muud valikut, kui ta naise mõrtsukatele andestada.
Üksnes andestades saan aidata ennast ja oma lapsi.
Sellest hoolimata on raske kõike unustada.
Tahan siiski uskuda, et inimesed kahetsevad oma tegu.
Kanada Märtrite Häälel on Christiana mälestuseks projekt.
Annetusega saadud rahadest
sisustatakse 60-kohaline arvutiklass Abeokutas, Märtrite Hääle koolis.
Christiana oli osav arvutikasutaja ning andis õpilastele teadmisi edasi.
Imeline on saada igalt poolt maailmast nii palju kirju.
Need julgustavad ja rõõmustavad mind.
Kirjades soovitakse mulle rõõmu keset leina.
Neis julgustatakse ka lapsi.
Öeldakse, et Jumal on koos meiega.
Siin on ka kaunis lill.
Minu eest palvetatakse ja sellest räägivad kirjad.
Ka see intervjuu näitab, et mul on toetajaid.
Nüüd on Femi ülesanne
kasvatada Jumala abiga lapsed kristlikus usus.
Alguses oli nende eesmärk jagada vastutust.
Femi soovib, et lapsed ei unustaks kunagi ema ja ta usku Jeesusesse.
Nägime just ehmatava loo sellest,
kuidas õpetaja puudutas väidetavalt moslemiõpilase
püha raamatut ja ta visati kividega surnuks.
Kristlane ei või Koraani puudutada.
Täna on meiega Abdullah Tammi, Soome Islamipartei eesistuja
ja Esko Matikainen, kes on töötanud islamimaades misjonärina
ning on hetkel Helsingi Saalemi koguduse pastor.
Mida teie sellest arvate?
Nägime just ehmatavat näidet.
Räägime täna, kas islam on rahumeelne religioon või mitte.
Rääkige enda seisukohast.
Abdullah Tammi.
Jah, islam on rahu religioon.
Märgatud on et islam
levib rahu aegadel paremini kui sõja aegadel.
Islam tõstab kindlalt esile rahu, mitte vägivalda.
Täpselt on määratud,
millal võib ühiskonnas üldse võimu kasutada.
Võimu võib kasutada vaid seaduse ja korra ülalpidamiseks.
Üksikisikud ei saa võtta seadust oma kätte.
See ei ole islamis lubatud.
Mida arvad, Esko Matikainen?
Oled töötanud islamimaades.
Kuidas kommenteeriksid seda?
Nägime selles videos ehmatavaid asju.
Selliste asjade lähtekoht on alati inimeste südame kurjus.
Rääkides usu rahumeelsusest,
on küsimus selles, et kuidas usk sellist tegevust näeb.
Kas see tegu oli islami seiskohast õige või mitte?
Kas toimiti õigesti või mitte?
See on üks tähtis küsimus.
Kuidas kommenteeriksid seda?
Esiteks ei tunne ma nähtud filmi taustajõude.
Selletõttu ei saa ma ka võtta kindlat seisukohta.
See, mis seal juhtus,
rääkides õpetaja kividega surnuksviskamisest,
milles osalesid nii õpilased kui õpetaja,
ei ole kooskõlas islami õpetusega.
Selliseid asju juhtub maailmas,
kuidas peaksime meie sellesse suhtuma?
Soomes on eri religioone:
kristlasi, moslemeid, hindusid ning muidki religioone.
Kuidas suhtuda, kui midagi sellist juhtub maailmas?
Vägivalda tuleb suhtuda nii,
kuidas peaks sellesse tavapäraselt suhtuma.
Meil Soomes on olemas koolivägivalla juhtumid.
Selleks pole muud vaja, kui kellelgi on mõte, mida ta teostab.
Näeme tagajärgi,
mis põhjustavad inimestele veel pikalt kannatusi.
Seda on maailmas kõikjal
nii islamimaades kui kristlikes riikides.
Sellele saab vastata nii, et räägime inimestele õigest eluviisist.
Räägime teiste inimeste austamisest
ning et see pole õige toimimisviis.
Räägime neile Jumala rahu teest.
Kuidas sina, Esko, koged seda?
Üks asi rääkida neist asjust läänes, kuid otsustav on see,
kuidas islami valitsusalal suhtutakse neisse asjadesse.
Juhtum, mida just nägime ja muudki sarnased juhtumid.
Usul on neis osa vägivalla tegemisel.
Otsustav on just see,
kas usk kiidab selle teo heaks või mõistab hukka.
Peegeldagem seda asja pisut.
Kohtusin sügisel Inglismaal õppiva endisest moslemist araablasega.
Ta valmistus saama enesetaputerroristiks.
Talle sattus kätte kristlik Piibel ning ta uuris seda kolm aastat
ja tegi oma elus otsuse ning temast sai kristlane.
Nüüd räägib ta rahu sõnumit Jeesusest mitmel pool maailmas.
Kas selline terrorism
ja kristlaste vastu suunatud rünnakud - räägime nüüd sellest vaatenurgast -
kas tegemist on teatud osaga islamist, mis on nii radikaalne
või aktsepteeritakse seda suunda islamimaades üldiselt?
See küsimus on tervikuna väga lai.
Islami kohaselt ei kiideta heaks mingit vägivalda ega anarhiat.
Islam on süsteemne ning selle eesmärk
on edendada rahu ja inimeste heaolu, ükskõik millisel maal.
Nii nagu kristlaste seas, on ka moslemite hulgas neid,
kes lähevad teele, mis põhjustab teistele kannatusi.
Rääkisid terrorismist.
Islam ei ole vägivaldne usk.
Meedia üritab seda selleks teha.
Islam on toonud selgelt esile rahu printsiibi.
See mõjutab inimeste elu ning on olemas püha Koraan,
mis keelab selgelt enesetapu tegemise.
See on selgelt kirjas.
Kui õppisin püha Koraani ja selle sisu, oli see mulle väga rahustav.
Mõistsin selgelt,
et see on rahusõnum, mis algab minust.
Seejärel võin seda levitada enda ümber.
Islamimaades kogen,
et seal on palju inimesi, kes armastavad rahu.
Seal on kristlikke kirikuid.
Islamis on alati lubatud kristlastel ning juutidel oma usku harrastada.
Prohvet Muhamed ütles omal ajal, et nad on Piibli rahvas.
Ärge hävitage nende kirikuid.
See õpetus on Koraanis. - See on hästi öeldud.
Vaatame olukorda nüüd praktiliselt.
Sina oled olnud islamimaades missioonil.
Räägime Lähis-Ida äärmuslikest riikidest,
kus jälgitakse väga rangelt, et vaid islam valitseks.
Kui läheksin misjonärina rääkima Jeesusest, aetaks mind välja.
Olen kuulnud, et misjonärid on kaotanud oma elu.
Küsin sinult, Esko, kuidas sina seda asja näed?
Eluolukorrad ja teod räägivad võimsalt enda eest.
Maades, kus islam valitseb, ei ole kristlikul kirikul
tõeliselt sellist vabadust, millest sa rääkisid.
Saame raporteid ja näeme, et sellist avatust pole sugugi kõikjal.
Pannakse toime vägivalda ja kristlikul kogudusel on kitsas.
Kogudused ei saa toimida nii nagu läänemaades.
Viimasel ajal on Tulsas, USA-s islami kogudus võimsalt kasvanud.
10 aasta tagasi oli neid sadakond,
nüüd aga on kogukonnas üle kümne tuhande.
Nad räägivad, et islam on rahu ja ühiskondlik usk
ning tasakaaluta ameeriklane vajab seda ja kogukond kasvab.
Stefanus Lähetys ja Märtrite Hääl saab aga teateid
jätkuvatest probleemidest, surmadest ja rünnakutest.
Indoneesias rünnatakse kristlaste külasid islami poolt.
Tahame seda olukorda mõista ning sellepärast kutsusime su siia.
Jah, räägid, et islam edeneb USA-s.
See pole uudis ning juhtub ka mujal.
Arvatakse, et Venemaal on 2015. a suurem osa kutsealustest moslemid.
Umbes 30 a pärast on Venemaa enamjaolt moslemiriik,
kui arengud jätkuvad nii nagu need on täna.
Islam kasvab kõikjal.
Rääkisid Märtrite Häälest ja viitasid islami maadele.
Islami püütakse näidata halvas valguses.
Kuidas suhtub meisse lääs?
Siin on teistsugused meetodid.
Moslemeid tõrjutakse töökohtades ning saavad lõpparve usu tõttu.
Naised riietuvad islami reeglite kohaselt, kuid ei saa tööle,
ei pääse koolitustele ning nende lapsi tõrjutakse.
Soomes on näha islami foobiat.
Te võtate seisukohti ja räägite Märtrite Häälest,
kuid moslemitel on samuti märtrid, kes räägivad oma kogemustest.
Räägite, et islam on mõnel maal vägivaldne.
Kas mõne maa ametlik valitsus
on kasutanud sinu tegevuse suhtes vägivalda?
Ilmselt ei ole kasutanud.
Küsimus on, kuidas suhtub usk neisse tegudesse, mida tehakse.
Samuti usujuhid.
Ma ei pea otsustavaks,
mida arvavad läänes usu esindajad neist asjust
vaid hoopis kuidas näevad seda islamimaade usujuhid.
See on otsustav.
Kas nad näevad asju õigena,
just usu seisukohast või mõistetakse hukka?
See on otsustav küsimus.
Oleme siiani rääkinud rahust.
Eelkõige huvitab meid, kust me leiame selle rahu.
Rääkisime alguses just rahust ja et inimene otsib rahu.
Usun, et see on tähtsaim, kuidas saaks elada rahus.
Soome saabub pidevalt islami immigrante.
Oleme rääkinud, kuidas neisse suhtutakse.
Rääkisid just, et suhtumine ei ole alati positiivne.
Kuidas suhtub kristlik kogudus moslemi immigrantidesse?
Töötad ise nende keskel.
Soovin ja õpetan seda, et peaksime neid avatult vastu võtma.
Armastusega neid tervitades järgime me Issanda Jeesuse Kristuse eeskuju.
Pole vahet, kas inimene on moslem või keegi muu.
Piibel annab väga selge juhise,
et iga võõras olgu teie keskel nagu oma.
Pole mingit vahet, kust on keegi pärit.
Kristlik kogudus peaks olema muust ühiskonnast avatum,
just erinevate kultuuritaustade ja keelte suhtes.
See on koguduse aluspõhimõte.
Nähtud filmis tahtis lesestunud isa juhtunu andeks anda.
See oli liigutav hetk.
Kuidas kogesid sina seda olukorda?
Loomulikult tuntakse islamis andeksandmist nagu kristluseski.
Filmis nähtud juhtum oli äärmiselt kurb.
Islam usuna ei kiida heaks seda,
et keegi võtab seaduse oma kätte ning toimib selliselt.
Islam kutsub inimesi headusele ja hülgama halbu tegusid.
Islamis saab inimene armu ja andeksanni
kõigeväeliselt jumalalt Allahilt, kui ta teeb elus täispöörde.
Islam on tõe tee ja sellega ei käi kaasas mingit vägivalda.
Meedia püüab lihtsalt luua pilti islamist kui vägivaldsest usust.
Põhja-Iirimaal on vägivalda, kuid sel pole midagi pistmist islamiga.
Tõsiasi, et vägivalda leidub.
Me ei peaks vägivalda võimendama ja looma ettekujutust
nagu seegi saade vaatleb asju ühepoolselt.
Tuleb vaadata, mida head seal leidub.
Tuleb meeles pidada, et Soomes pöördub täna palju inimesi islamisse.
Noori inimesi, mehi ja naisi.
Peredes on juba moslemitena sündinud lapsi.
Islam on Soomes selgelt tõusev usk.
Tahan veel küsida.
Oleme Soomes enamikult kristlased.
Oleme kristlikku kultuuri kandev maa.
Kui lähen kristlasena islamiriiki,
kas saan kristlasena toimida vabalt nagu siin Soomes?
Tekitab küsimusi, sest uudiseid tuleb maailma eri paigust
ja me peegeldame seda vastavalt oma kultuurile.
Siia tulevad moslemid kohtuvad kristliku kultuuriga.
Nad peaksid kuidagi siia kohanduma.
Kuidas seda olukorda koged?
Soome tullakse eri maailma paigust, sh ka islamimaadest.
See on suur väljakutse ka neile, kes nad vastu võtavad.
Küsimus on sobitumisajast ja kultuuritaustadest.
Teatud asjad pole islamist vaid on kultuurist lähtuv mõtteviis.
Sel pole mingit pistmist islami usuga.
Käsitlusi on erinevaid.
Aafrikast tulevatel on oma tavad, millest kinni peetakse.
See ei tähenda, et see on islam vaid need on kõigest halvad tavad.
Neil on kultuuri kaudu oma mõtteviis ja see on neile väljakutseks.
Soome ei esinda ainult kristlust.
Vaadates tänavale, näeme,
et seal juhtub kõike muud, kui see, mida õpetab kirik.
Andeks, aeg lõppeb.
Esko, anna oma kommentaar enne kui saade lõppeb.
Ei saa kuidagi olla nõus, et lapsed sünnivad moslemitena.
See on islami õpetus ja ma ei ole sama meelt.
Iga inimene peab kuulma päästesõnumit Jeesusest.
Nimetasid armu, mis on sama sõna nii islamis kui kristluses,
kuid sisu on hoopis erinev sellest, mida me risti kaudu õpetame.
Arm on see, et Kristus andis kogu elu meie pattude eest.
See on see tähtis sõnum, mida igaüks peab kuulma.
Tänan teid vestluse eest.
Tänan, Abdullah Tammi, et tulid saatesse.
Tänan, Esko Matikainen.
Soovin teile edu, häid päevi ja Jumala õnnistust.
Tänan!
Maailm vajab rahu ja tasakaalu.
Rahutus, mis meid ümbritseb,
näitab, et inimeses on tühimik, mis igatseb Jumalat.
Kutsume sind tutvuma meie tööga ekraanil oleval kodulehel.
Uuri meie lehti ja võid tellida ka tasuta Stefanus Viesti lehe.
Jumal sind õnnistagu!
Tõlkija: Külliki Otsa