Shalom! Tervetuloa seuraamaan Veahavta Jisrael -ohjelmaa.
Se tarkoittaa: Sinä rakastat Israelia.
Tri Baruch Korman selittää nyt puolen tunnin ajan Raamattua.
Hän on vanhempi luennoitsija Zera Avraham -instituutissa Israelissa.
Kurssit ovat hepreaksi, mutta hän opettaa kerran viikossa englanniksi.
Saat lisätietoa Israelin-työstämme sivuiltamme LoveIsrael.org.
Nyt on tri Baruchin vuoro.
Minkä raamatunjakeen ei-uskovatkin tuntevat parhaiten.
Se on Matt. 7:stä löytyvä jae, jolla aloitamme tänään
Se ymmärretään usein väärin.
Tutkimme edelleen vuorisaarnaa.
Otetaan esille Matt. 7:1.
Tunnemme kaikki tämän jakeen, jossa Jeesus sanoo: -
"Älkää tuomitko, ettei teitä tuomittaisi..."
Kielto ei merkitse sitä, ettemme saisi arvioida asioita.
Joudumme jatkuvasti arvioimaan asioita omassa ja toisten elämässä.
Tarkoituksena on nähdä, onko asia Jumalalle mieluinen.
"Älkää tuomitko" tarkoittaa "älkää tuomitko paheksuen".
Älä rankaise ketään mielessäsi.
Se ei ole meidän tehtävämme vaan kuuluu Jumalalle.
Kaikki tuomiovalta on annettu Pojalle. (Joh. 5:22, RK -12)
Hän osaa hoitaa sen tehtävän, me emme.
Ihmiset sanovat usein: "Älä tuomitse minua."
He tarkoittavat: "Älä sano, että teen väärin."
Me emme määrittele sitä, mikä on väärin.
Jumalan Sana sen tekee.
Ystävät, uskovat ja muutkin sanovat minulle usein: -
"Toimitkohan nyt oikein?"
Olen kiitollinen siitä, että minut palautetaan oikealle tielle.
Meidän pitää nuhdella toisiamme rakkaudessa.
On aina oikein sanoa rakkaudessa ja toisen ihmisen hyödyksi, -
että nyt toimit Jumalan Sanan vastaisesti.
Kerron esimerkin oikeuslaitoksesta.
Siellä valamiehistö saatavilla olevan tiedon ja lain vaatimusten mukaan -
päättää syytetyn syyllisyydestä.
Onko hän rikkonut lakia ja toiminut väärin?
Tuomarin tehtävä on antaa tuomio ja määrätä rangaistus.
"Älkää tuomitko" merkitsee siis "älkää rangaisko".
Meillä ei ole oikeutta rangaista toisiamme.
Joskus seurakunnissa sovelletaan seurakuntakuria.
Seurakunnan johdon täytyy nuhdella ja rangaista, -
jos ihminen ei myönnä syntiään ja tee siitä parannusta.
Jeesus opettaa siis: -
"Älkää tuomitko, ettei teitä tuomittaisi..."
Hän jatkaa varoittaen: -
"...sillä millä tuomiolla te tuomitsette..." Siinä puhutaan mitasta.
"...sillä millä tuomiolla te tuomitsette, sillä teidät tuomitaan..."
Jos tuomitsen itse jossain tilanteessa, -
Jumala tuomitsee meidät samalla mitalla.
"... ja millä mitalla te mittaatte, sillä teille mitataan."
Meidän tulisi olla armollisia.
Meidän tulee kyllä totuutta puhumalla puolustaa Jumalan teitä, -
mutta on toimittava rakkaudessa ja armollisesti -
osoittaen, että Jumala on valmis ottamaan katuvan vastaan.
Jumala varoittaa meitä käyttäytymästä tuomitsevasti.
Emme saa rangaista ihmisiä tai olla heille töykeitä siksi, -
ettemme pidä heidän toiminnastaan.
Muuten meidät itsemme tuomitaan samalla periaatteella.
Seuraavassa jakeessa Jeesus kertoo esimerkin siitä, -
miksemme saisi tuomita ketään ankarasti.
Saamme silti rakkaudessa huomauttaa, -
jos joku ei ole Jumalan tahdossa.
Saamme kehottaa toisiamme.
Jeesus käsittelee ongelmaa, -
jossa me hyvin töykeästi -
korostamme toisten virheitä ja syntejä ja sivuutamme omamme.
Siksi on tärkeää, -
että hän ensin varoittaa meitä käyttämästämme mitasta.
"Kuinka näet roskan..." (KR -92)
Kyseessä on pieni siru.
Tämä on kreikkaa, -
mutta nykyhepreaksi käyttäisimme sanaa hammastikku.
Kohta käsittelemme sanaa, joka tarkoittaa paksua lankkua.
"Kuinka näet roskan veljesi silmässä, -
mutta et huomaa, että omassa silmässäsi on hirsi?"
Sellainen taipumus meillä ihmisillä on.
Kun muut tekevät samoja virheitä kuin me, näemme asian tuomittavana.
Omista synneistämme ja virheistämme sanomme: -
"No ei se nyt niin kamalaa ole."
Mutta silloin toimimme päinvastoin kuin pitäisi.
Hän kysyy: "Miksi näet niin tarkkaan veljesi silmässä olevan roskan, -
muttet huomaa omassa silmässäsi olevaa lankkua?"
Jae 4: "Kuinka voit sanoa veljellesi: 'Annapa kun otan roskan silmästäsi', -
kun omassa silmässäsi on hirsi?"
Jakeessa 5 -
Jeesus käyttää jälleen sanaa tekopyhä.
Sellaisia olemme, -
jos käytämme eri sääntöjä itseemme kuin muihin.
Lihassamme meillä on taipumus toimia juuri niin.
Vaikka toimimme itse samoin, -
toisten käytöstä pidämme pahempana ja Jumalan tahdon vastaisempana.
Itsemme päästämme pälkähästä.
Meidän tulisi toimia päinvastoin.
Siksi hän sanoo: "Sinä tekopyhä! Ota ensin hirsi omasta silmästäsi, -
vasta sitten näet..."
Kohdassa on käytetty sanaa blépō, -
joka tarkoittaa näkemistä tai havaitsemista.
Tässä siihen on lisätty etuliite dia-, joka tarkoittaa läpi tai perinpohjin.
"Ensin sinun on otettava pois lankku omasta silmästäsi.
Sen jälkeen näet selvemmin, näet perinpohjaisesti..."
"...vasta sitten näet ottaa roskan veljesi silmästä."
Eli meillä on oltava oikea näkökulma.
Sitten Jeesus opettaa, miten rukoilla oikeasta näkökulmasta käsin.
Hän kertoo tärkeän asian.
Se, miten kohtelen toisia, vaikuttaa rukouselämääni.
Hän haluaa opettaa oikean näkökulman rukoukseen, -
jotta ymmärtäisimme, -
miten antelias ja ihmeellinen huolenpitäjä Jumala on.
Miten pääsemme osalliseksi hänen huolenpidostaan?
Ensinnäkään emme saa aliarvioida rukouksen voimaa.
Rukous muuttaa.
Kun rukoilemme oikein, -
käytöksemme muuttuu.
Rukous saa meidät osallistumaan Jumalan valtakunnan asioihin.
Jae 7: "Anokaa, niin teille annetaan..."
Kun pyydämme, Jumala vastaa.
Hänen vastauksensa on hyvä.
Näemme kohta, miten hän soveltaa meihin hyvyyden periaatetta.
Jumalan vastaus on hyvä -
ja hänen vanhurskaan tahtonsa mukainen.
Meitä käsketään: "Anokaa, niin teille annetaan."
Vaikka Jumala on antanut vastauksen,-
se ei tarkoita sitä, että saisin vastauksen omistukseeni heti.
Ei siinä luvata, että saamme heti.
Se, että Jumala lähettää vastauksen, ei tarkoita, -
että olen sen saanut.
Rukous saa meidät osallisiksi Jumalan aikeisiin.
Ensin anomme. Sitten Jeesus jatkaa: "...etsikää, niin te löydätte..."
Löytäminen tarkoittaa tässä paikallistamista.
Se ei siis tarkoita sitä, että olen jo saanut vastauksen käsiini.
Olen paikallistanut sen, koska tulee kolmaskin näkökulma.
"...kolkuttakaa, niin teille avataan."
Meidän täytyy tehdä kolme asiaa, jotta saisimme sen, mitä pyydämme.
Ensin anomme. Saatamme pyyntömme Jumalalle tiettäväksi.
Jaakob sanoo: "Teillä ei ole, koska ette ano."
Me pyydämme, Jumala toimii ja hän pitää huolta.
Joskus pyydämme sopimattomia asioita.
Joskus pyydämme aidon tarpeen täyttämistä, -
mutta pyydämme siihen Jumalan tahdon vastaista ratkaisua.
Meidän ei ole hyvä esittää liian tarkkoja pyyntöjä.
Saamme kyllä kertoa Jumalalle tarpeemme tarkasti.
Mutta älä määritä tarkasti, miten Jumalan pitäisi siihen vastata.
Jumala näkee tarpeesi mutta voi vastata siihen eri tavoin kuin ajattelit
Hänen vastauksensa on meille parempi ja hyödyllisempi.
Mutta jos juutumme omaan kapeaan käsitykseemme siitä, -
miten Jumalan pitäisi vastata ja osoittaa huolenpitoa, -
keskitymme liikaa valitsemaamme vaihtoehtoon.
Kun Jumala antaakin jotain erilaista, emme edes huomaa, -
koska emme olleet sellaista odottaneet.
Siksi meidän ei kannata määritellä tarkasti, miten Jumalan pitäisi vastata.
Yksityiskohtaisia pyyntöjä saa esittää, -
mutta vastaus voi olla erilainen.
Jae 8: "Sillä jokainen..."
Korostan sanaa jokainen. Kaikki saavat poikkeuksetta vastauksen.
"Sillä jokainen anova saa, ja etsivä löytää..."
Meidän pitää myös etsiä, jotta saisimme vastaanottaa.
Lopuksi, jotta saisimme vastauksen, meidän pitää kolkuttaa.
Meidän pitää käyttäytyä niin, että voimme vastaanottaa.
Esimerkiksi joku tarvitsee rahaa.
Jumala vaikuttaa, että joku tekee hänelle tilisiirron.
Jumala on jo antanut apunsa, mutta henkilö ei sitä vielä tiedä.
Hänen pitää etsiä, jotta hän sen löytäisi.
Ja vaikka hän tietää, että summa on tilillä, -
hän ei saa sitä itselleen nostamatta rahaa tililtään.
Meidän pitää siis anoa, etsiä ja kolkuttaa.
Kun teemme niin, ovi avataan.
Jae 9: "Vai kuka teistä on se ihminen..."
Nyt kerrotaan esimerkki, joka kuvaa Jumalan luonnetta.
Messias Jeesuksen opetuslapsina -
meistä tulee Jumalan lapsia.
Jokainen ihminen on Jumalan luoma, -
mutta kaikki eivät ole Jumalan lapsia.
Jumala adoptoi meidät lapsikseen, -
kun olemme uskoneet ilosanoman.
Vasta kun otamme Jeesus Nasaretilaisen elämäämme -
tunnustaen syntimme ja hyväksyen Jeesuksen niistä maksaman hinnan, -
meistä tulee Jumalan lapsia.
Jumalasta tulee taivaallinen Isämme.
Jeesus antaa esimerkin jakeessa 9: -
"Vai kuka teistä on se ihminen, joka antaa pojallensa kiven, -
kun tämä pyytää häneltä leipää...?"
Ajatus on järkeenkäyvä. Moni raamatunkohta puhuttelee järkeä.
Jos pojallasi on nälkä ja hän pyytää leipää, -
emme anna hänelle kiveä. Kivi ei auttaisi nälkään.
Jae 10: -
"...taikka, kun hän pyytää kalaa, antaa hänelle käärmeen?"
Kala on syötävä ja hyödyllinen, mutta käärme on vaarallinen.
Kun rukoilemme, -
Jumala ei anna vastaukseksi mitään hyödytöntä eikä vaarallista.
Monesti pyydämme asioita, joista ei ole meille hyötyä.
Saatamme himoita jotain, jota ilman emme voi mielestämme olla.
Mutta pitää ymmärtää, ettei pyytämämme asia hyödyttäisi meitä.
Siksi Jumala ei sitä anna.
Pyydämme monesti sellaista, mitä meidän ei pitäisi.
Jumala ei myöskään anna meille mitään vaarallista.
Jos poika tarvitsee kalaa, isä ei anna käärmettä.
Jumalakaan ei toimi sillä tavoin.
Jae 11: "Jos siis te, jotka olette pahoja..."
Me olemme Jumalaan verrattuina pahoja.
Luontomme on taipuvainen pahaan.
Jos ajattelemme asiaa omalta näkökannaltamme, -
päädymme väärään lopputulokseen.
Paha tarkoittaa Jumalan tahdon vastaista tai sen ohittavaa.
Meille on luontaista ajatella niin.
Hän tietää sen. Siksi meillä uskovilla on uskomaton etuoikeus: -
Kun rukoilemme, meitä autetaan.
Joku rukoilee puolestamme Poikaa, -
joka istuu korkeimmalla paikalla Jumalan oikealla puolella.
Messias ja Pyhä Henki toimivat yhdessä.
Kun rukoilemme, Pyhä Henki ottaa jopa ymmärtämättömän pyyntömme -
ja tulkitsee sen Jumalalle mieluisaksi.
Messias rukoilee puolestamme. Saamme vastaukseksi jotain hyvää.
Pyydän monesti hengellisesti ymmärtämättömänä kiveä, -
mutta Jumala antaa leivän.
Saatan haluta käärmeen, mutta hän antaa kalan.
Hän ottaa väärän ja tekee siitä oikean.
Näin hänen hyvä tahtonsa saa tapahtua meille.
Jae 11: "Jos siis te, jotka olette pahoja, -
osaatte antaa lapsillenne hyviä lahjoja..."
Sitten seuraa ihana kreikan ilmaisu posō mallon, -
hepreaksi al achat kama bechama eli "kuinka paljoa ennemmin".
Meillä on taipumus toimia väärin, -
emmekä näe asioita Jumalan näkökulmasta.
Silti osaamme antaa lapsillemme hyviä lahjoja.
Haluamme siunata heitä sillä, mikä on heille hyväksi.
Jos me pahat osaamme toimia niin, -
"...kuinka paljoa ennemmin teidän Isänne, joka on taivaissa, -
antaa sitä, mikä hyvää on, -
niille, jotka sitä häneltä anovat!"
Myös jae 12 on meille tuttu.
Kutsumme sitä usein kultaiseksi säännöksi.
Se on ihmeellinen totuus.
Jae 12: -
"Sentähden, kaikki, mitä te tahdotte ihmisten teille tekevän..."
Kaiken, mitä haluat ihmisten sinulle tekevän, -
"...tehkää myös te samoin heille..."
Siinä edellytetään meidän tahtovan sitä, joka on meille lopulta hyväksi.
Vaikka olemmekin joskus eksyksissä tai hämmentyneitä, haluamme hyvää.
Pyrimme suosimaan itseämme.
Se taipumus meidän pitää muuttaa.
Vaikka olet paha, -
näet, mitä hyvää haluaisit itsellesi tehtävän.
"Sentähden, kaikki, mitä te tahdotte ihmisten teille tekevän, -
tehkää myös te samoin heille; -
sillä tämä on laki ja profeetat."
Miten se pitäisi ymmärtää oikein?
Monet ovat sitä mieltä, -
ettei heidän tarvitse välittää Jumalan Moosekselle antamista käskyistä, -
jotka löytyvät Vanhasta testamentista.
"Voin sivuuttaa ne. Profeettojakaan minun ei tarvitse lukea, -
koska Matt. 7:12 riittää."
Mutta sen sisältämä kultainen sääntö -
alleviivaa erästä lain perusperiaatetta -
ve’ahavta lereacha kamocha, rakasta lähimmäistä niin kuin itseäsi.
Sekä laki että profeetat opettavat meitä -
luopumaan itsekeskeisyydestä ja olemaan siunauksena toisille, -
koska sellainen on Jumalan luonne.
Meidän tulisi olla hänen kaltaisiaan.
Eli siinä meitä opetetaan -
suosimaan itsemme sijasta toisia.
Silloin elämme lain ja profeettojen sanoman ja ilmestyksen mukaan.
Jumalan käsky ja profeettojen sanoma -
antavat meille käsityksen siitä, mitä tämä tarkoittaa.
Tämä on yleinen ohje: "Rakasta lähimmäistäsi. Aseta hänet etusijalle.
Älä tee hänelle sellaista, mitä et haluaisi itsellesi.
Tee toisille, kuten tahtoisit tehtävän itsellesi."
Mutta miten toteuttaa sitä käytännössä?
Jumalan käskyt valaisevat asiaa.
Kyse on velvollisuuksista toisia kohtaan, -
ja niitä meillä on Jumalan lapsina.
Se olkoon perusperiaatteena rukouselämässäsi.
Nähdään taas ensi viikolla! Shalom Israelista!
Toivottavasti sait siunauksen, josta voit kertoa muillekin.
Tulethan taas ensi viikolla seuraamaan lähetystämme.
Saat meistä lisätietoa sivustoltamme LoveIsrael.org.
Siellä on lisää Baruchin opetusta videoina, -
joita voit katsella tai ladata koneellesi.
Nähdään ensi viikolla. Siunausta sinulle Jeesuksessa!
Shalom Israelista!
Suomennos: Annamari Kortelainen