Shalom! Tervetuloa seuraamaan Veahavta Jisrael -ohjelmaa.
Se tarkoittaa: Sinä rakastat Israelia.
Tri Baruch Korman selittää nyt puolen tunnin ajan Raamattua.
Hän on vanhempi luennoitsija Zera Avraham -instituutissa Israelissa.
Kurssit ovat hepreaksi, mutta hän opettaa kerran viikossa englanniksi.
Saat lisätietoa Israelin-työstämme sivuiltamme LoveIsrael.org.
Nyt on tri Baruchin vuoro.
Rukous on hyvin käytettyä aikaa, -
jos rukoilet oikein.
Eikö olisi hienoa, jos olisi yksi raamatunpaikka, -
ei monen luvun mittainen vaan lyhyt kohta, -
jossa opetettaisiin Messiaan omilla sanoilla, miten rukoilla?
Jos voisimme ymmärtää kohdan -
ja rohkenisimme panna sen käytäntöön, -
se mullistaisi elämämme.
Sellainen opetus löytyykin Matt. 6:sta, -
Isä meidän -rukous.
Monet meistä osaavat sen ulkoa, mutta ymmärrämmekö sen -
ja sovellammeko sitä käytäntöön, -
niin että rukouksen voima muuttaa elämämme?
Otetaan esille Matteuksen evankeliumista luku 6.
Aloitamme jakeesta 9.
Siinä Messias käskee meitä tekemään jotain.
Matt. 6:9: "Rukoilkaa siis te näin..."
Se ei ole ehdotus vaan käsky: "Näin teidän tulisi rukoilla."
Voimme rukoilla monia eri asioita, -
mutta kaikkien rukousten tulisi olla sopusoinnussa -
Isä meidän -rukouksen tavoitteiden ja ilmestyksen kanssa: -
miten ja mitä rukoilla ja minkä ilmestyksen mukaan.
Jae 9: "Rukoilkaa siis te näin: -
Isä meidän, joka olet taivaissa!"
Siinä puhutaan "meidän Isästämme", -
joka tarkoittaa huolenpitäjää.
Rukoillen löydämme Jumalan huolenpidon.
Jos emme rukoile kovinkaan uskollisesti, -
meidän ei kannata odottaa kovin paljon huolenpitoakaan.
Mutta kun sitoudumme hengelliseen työhön, -
esim. raamatturyhmän vetämiseen tai seurakunnan johtamiseen, -
huomaat, miten tärkeää rukous on.
Kun olet vastuunkantajana, mietit, onko toimintaan resursseja.
Onko meillä tarpeeksi varoja? Pystymmekö maksamaan laskut?
Rukous on yksi tapa saada työhön resursseja.
Voimme odottaa Jumalan pitävän meistä huolen, jos rukoilemme oikein.
Tänään opimme, millaista on tehokas rukous.
"Rukoilkaa siis te näin: Isä meidän, joka olet taivaissa!"
Kirjaimellisesti: "Hän, joka on taivaissa."
Hän on yläpuolellamme.
Siinä puhutaan hänen vallastaan. Hän on myös eri ulottuvuudessa.
Siksi emme käy hänen luokseen kuin ystävän luo pyytämään apua.
Hän ei ole veli eikä iskä -
vaan Isämme, joka on taivaissa.
Sanat "taivaat" ja "Isä" herättävät kunnioitusta.
Taivaallinen Isä ansaitsee suuren kunnioituksen.
"Isä meidän, joka olet taivaissa!
Pyhitetty olkoon sinun nimesi..."
Sana "pyhitetty" on peräisin sanasta "pyhä".
"Sinun nimesi on pyhä."
Se tarkoittaa, että Jumalalla on tarkoitus.
Pyhyydellä on Sanassa aina jokin tarkoitus.
Pyhyys liittyy myös pyhitykseen, -
joka tarkoittaa tiettyyn tarkoitukseen erottamista.
Kun sanomme: "Pyhä on sinun nimesi", -
se tarkoittaa sitä, että Jumalan luonne ilmenee elämässämme -
hänen tarkoitusperiensä kautta.
Vasta kun luonteemme muistuttaa Jumalan luonnetta, -
olemme Jumalan tarkoitusperiin varustettuja.
Tämä rukous opettaa minua pyytämään: -
"Jumala, tahdon heijastaa sinun luonnettasi, -
ominaisuuksiasi ja käytöstäsi omassa elämässäni."
Se pitää olla tavoitteena, muuten rukous on turha.
Sanomme: "Jumala, nimesi on pyhä."
Jeesus jatkaa: -
"...tulkoon sinun valtakuntasi; tapahtukoon sinun tahtosi..."
Huomaa, että hän puhuu Jumalan valtakunnasta heti aluksi.
Haluamme sen tulevan taivaasta maan päälle.
Se tarkoittaa ensinnäkin sitä, -
että Jumalan valtakunta perustetaan tulevaisuudessa maan päälle.
Mutta haluamme myös -
Jumalan valtakunnan todellisuuden ja voiman ilmestyvän jo nyt.
Rukoilemme, että tilanteet olisivat alamaisia valtakunnan auktoriteetille.
Jos joku sairastaa, haluamme valtakunnan voiman ilmestyvän.
Se parantaa, uudistaa ja vapauttaa Jumalan tahdon vastaisista asioista.
"...tulkoon sinun valtakuntasi; tapahtukoon sinun tahtosi..."
Jumalan tahto liittyy läheisesti hänen valtakuntansa perustamiseen -
ja ilmestymiseen eri tilanteissa jo nyt.
Jos et ole kiinnostunut Jumalan tahdosta, -
olet sulkenut itsesi pois rukouksen mahdollisuuksista.
Rukousten, jotka ovat Jumalan voitelemia -
ja joihin hän vastaa voimallaan ja huolenpidollaan, -
täytyy olla hänen tahtonsa mukaisia.
Tavoitteena on Jumalan tahdon toteutuminen.
"... tapahtukoon sinun tahtosi myös maan päällä niinkuin taivaassa..."
Kun rukoilemme vilpittömästi Jumalan tahdon toteutumista, -
pyydämme elämämme tilanteisiin ja ongelmiin pyhyyttä.
Haluan Jumalan valtakunnan voiman ilmestyvän.
Kun haluamme Jumalan tahdon toteutuvan, pääsemme jakeeseen 11.
Siinä sanotaan: -
"...anna meille tänä päivänä meidän jokapäiväinen leipämme..."
Meidän ei kannata odottaa Jumalan täyttävän tarpeitamme, -
jos meitä eivät kiinnosta pyhyys eikä Jumalan tahto tai valtakunta.
Sanomme: "Jumalan valtakunta tulee kyllä joskus. Ei se kiinnosta juuri nyt.
Se kuulostaa vieraalta.
Haluan omien päämäärieni toteutuvan, ei Jumalan.
Entä muuttuminen? Teen parhaani ja jatkan elämää."
Monet ajattelevat noin.
He eivät tutki Raamattua eivätkä ymmärrä sitä tai Jumalan tavoitteita.
He suhtautuvat VT:n profetioihin pilkallisesti.
Noin ajatteleville Jumala sanoo: "Joudut itse hankkimaan leipäsi."
En voi vastata sinulle kuten haluaisin, -
jos hylkäät opetuksen siitä, -
miksi olen sinut pelastanut ja ottanut perheeseeni."
Jae 11: "...anna meille tänä päivänä meidän jokapäiväinen leipämme..."
Saat pyytää Jumalan huolenpitoa tälle päivälle.
Harva sanoo hengellisessä työssä tammikuun ensimmäisenä: -
"Minulla on kaikki tarvittava kasassa koko vuodeksi.
Budjetti on kunnossa. Kaikki resurssit on jo annettu.
Niin ei käy. Taistelemme rukouksessa, -
jotta saisimme sen, mitä tänään tarvitsemme.
Jos haluamme Jumalan pitävän meistä huolta, -
meidän pitää kyllä haluta Jumalan tahdon toteutumista -
mutta meillä pitää olla myös henkilökohtainen suhde Jumalaan.
Se saadaan anteeksiantamuksen kautta.
Anteeksiantamuksen voimaa ei sovi aliarvioida -
antaessamme anteeksi toisille ja Jumalan antaessa meille anteeksi.
Anteeksiantaminen on ihmeellistä. Siksi jakeessa 12 sanotaan: -
"...ja anna meille meidän velkamme anteeksi..."
Siinä puhutaan synnistä.
"... niinkuin mekin annamme anteeksi meidän velallisillemme..."
"Anna anteeksi laiminlyöntimme ja väärät tekomme -
sinua tai muita kohtaan, anna ne anteeksi."
Mutta emme saa anteeksi, ellemme itse anna anteeksi velallisillemme, -
jotka ovat meitä väärin kohdelleet.
Eräs ajatus on joidenkin mielestä kiistanalainen.
Mitään ei tapahdu tyhjiössä.
Kaikki tapahtumat liittyvät Jumalan sallimukseen.
Joko Jumala on aiheuttanut tapahtuman tai sallinut sen.
Hänen sallimillaan asioilla on jokin tarkoitus.
Esimerkiksi joku toimii tylysti minua kohtaan.
Tai joskus minä tai sinä olemme toimineet sydämettömästi.
Mutta sanotaan, että minua kohtaan on toimittu rumasti.
Jumala salli tapauksen, muttei aiheuttanut sitä.
Hän antoi myös minun huomata, miten toinen oli toiminut.
Huomasin, ettei tuo ihminen toiminut minua kohtaan oikein.
Hän on tehnyt syntiä minua vastaan, loukannut minua.
Toisen käytöksen huomaamisella on tarkoitus ja voitelu.
Tarkoitus on antaa hänelle anteeksi -
ja muistaa, että Jumala on antanut sinulle anteeksi.
Meidän tulee muistaa Jumalan anteeksianto, -
koska tarvitsemme sitä jatkuvasti.
Joten kun joku tekee syntiä minua vastaan, -
sanon: "Jumala, olet sallinut tämän ja antanut minun huomata tapauksen.
Siksi minun pitää muistaa, miten paljon olen sinulle velkaa -
ja miten paljon tarvitsen sinun anteeksiantoasi."
Jumala voi käyttää asiaa hyväkseni ja muistuttaa tästä jakeesta.
Silloin on paljon helpompi antaa anteeksi minua vastaan rikkoneelle.
Ei näin: "Voi, minun pitää antaa anteeksi."
Jos en halua antaa anteeksi, ei Jumalakaan anna minulle anteeksi.
Ei siinä puhuta pelastuksen menettämisestä.
Mutta anteeksiantamattomuudella on meihin negatiivinen vaikutus.
On tarkoitus antaa anteeksi ja kokea Jumalan anteeksiantamus.
Jae 13: "...äläkä saata meitä kiusaukseen..."
Jae voi olla kiistanalainen, joten se pitää ymmärtää oikein.
Jumala ei nimittäin aiheuta kiusauksia.
Jumala ei järjestä kenellekään kiusausta tehdä syntiä.
Jae tarkoittaa: -
"Jumala, älä salli minun joutua kiusaukseen.
Varjele minut siltä.
Auta, etten joudu sellaiseen hetkeen."
"...vaan päästä meidät pahasta..."
Tässä opetetaan kahta asiaa.
"Äläkä saata meitä kiusaukseen vaan päästä meidät pahasta."
Kun kohtaamme kiusauksia, ja niitä tulee koko ajan, -
meissä syttyy himo.
Meitä houkutellaan tekemään jotain.
Jumala opettaa, että kiusaukseen lankeaminen johtaa pahaan.
Jos lankeaa kiusaukseen, ei pelkästään tee pahaa -
vaan myös joutuu kokemaan pahaa.
Teet pahaa ja vastaanotat pahaa.
Kun ymmärrät, että pahan tekemisen lisäksi kiusaukseen lankeaminen -
saa sinut kohtaamaan pahaa, -
rukoilet entistä hartaammin, että voisit paeta kiusausta heti.
Kohta on tärkeä: -
"...äläkä saata meitä kiusaukseen; vaan päästä meidät pahasta, -
sillä sinun on valtakunta..." Tässä tulee esille tietty periaate.
Miten kiusaus voitetaan? Miten voin paeta sitä?
Kohdassa mainitaan ensin valtakunta. "Jumala, sinulla on valtakunta."
Jokainen kohtaa kiusauksia, varsinkin uskovat.
Ei-uskoville kiusaus on mahdollisuus, uskoville väärä mahdollisuus -
toimia Jumalan suunnitelmien vastaisesti.
Voitto alkaa siitä, että pakenemme kiusausta.
Joskus emme jaksa edes paeta.
Silloin pitää ajatella Jumalaa.
Kun teemme niin, käsitämme, -
että tämän maailman houkutukset -
ovat vain turmeltuneita väärennöksiä hengellisiin siunauksiin verrattuina.
Kiusaukseen langetessamme osallistumme johonkin maailmalliseen.
Kirjoita ylös: Kaikki kiusaukset johtavat maailmallisuuteen, -
joko maailmallista reittiä myöten, tai itse asia on maailmallinen.
Kun kiusaus kohtaa, meidän pitää noudattaa Sanan kehotusta: -
"Sillä sinun on valtakunta." Jumala, sinulla on valtakunta.
Hengelliset siunaukset ovat ylivertaisen hyviä.
Maailmalliset asiat ovat turmeltuneita, petollisia ja valheellisia.
Haluan sen, mitä Jumala tarjoaa. En tyydy väärennöksiin.
En halua mitään ohimenevää, -
joka saa minut tuntemaan oloni huonoksi ja tyhjäksi.
Turvaudun sen sijaan Jumalan lupauksiin, jotka täyttävät sisimpäni.
"...sinun on valtakunta ja voima..."
Jos haluat Jumalan voimaa, keskity häneen.
Jos haluat Jumalan valtakunnan voimaa, ajattele niitä asioita.
Pyrit elämään vanhurskaasti -
ja haluat valtakunnan todellisuuden ilmestyvän tilanteeseen.
Tässä sanotaan, että hänellä on siihen voima.
"...sillä sinun on valtakunta, voima..."
Kun ne ilmestyvät, näkyy myös kirkkaus.
"...sillä sinun on valtakunta ja voima ja kunnia (kirkkaus) -
iankaikkisesti. Aamen."
Aamen tarkoittaa: "Tähän saat uskoa. Se on totta."
Opetus on tämä.
Kohtaan kiusauksen. Alan ajatella.
Se, millä vihollinen houkuttelee, on väärennöstä, -
joka jättää minut tyhjäksi.
Siitä saamani tyydytys kestää vain hetken.
Se on väliaikaista ja tuo mukanaan pahaa.
Jos lankean kiusaukseen, esitän kutsun pahuudelle.
Sitä Messias tarkoittaa.
Mutta jos mielessäni ovat hengelliset asiat, -
saan avukseni Jumalan voiman ja kirkkauden.
Kun pysymme uskollisina, saamme sen kokea.
Nämä siunaukset ovat ikuisia.
Jae 14: "Sillä jos te annatte anteeksi ihmisille heidän rikkomuksensa, -
niin teidän taivaallinen Isänne myös antaa teille anteeksi; -
mutta jos te ette anna ihmisille anteeksi, -
niin ei myöskään teidän Isänne anna anteeksi teidän rikkomuksianne."
Meillä tulee olla anteeksiantava luonne.
On myös annettava anteeksi nopeasti, -
koska anteeksiantamattomuudella on meihin haitallinen vaikutus.
Rukous loppuu näihin sanoihin, -
koska ihmissuhteemme merkitsevät paljon Jumala-suhteellemme.
Ihmissuhteemme voivat olla rikki. Voimme olla riidoissa.
Jos mies on riidoissa vaimonsa kanssa, -
Sanassa sanotaan, että miehen rukoukset estyvät.
Jos olen konfliktissa muiden kanssa, sekin vaikuttaa rukouselämääni.
Katsotaan lyhyesti myös jaetta 16.
Siinä siirrytään rukouksesta paastoon.
Rukous ja paasto käyvät aina käsi kädessä.
Joistakin kreikankielisistä käsi- kirjoituksista puuttuu sana rukous.
Mutta Textus Receptuksessa on sekä paasto että rukous.
Juutalaisuudessa ei koskaan paastota ilman rukousta.
Sanan mukainen paasto ei tarkoita vain syömisen lopettamista.
Silloin paastoamme vain terveyssyistä. Siihen ei liity mitään hengellistä.
Paasto on Sanassa tarkoitettu rukouksen yhteyteen.
Paasto ja rukous kuuluvat yhteen.
Paastoan, koska se auttaa rukouselämääni.
Silloin en luota lihaani, koska se on näännyksissä.
Olen nälkäinen ja tyhjä.
Paasto saa minut turvautumaan Pyhään Henkeen, ei omiin voimiini.
Voidelluimmat rukoukset eivät perustu luonnolliseen -
vaan yliluonnolliseen.
Jae 16: "Ja kun paastoatte..."
Siinä tarkoitetaan, että paasto kuuluu uskovan elämään.
Voimme rukoilla tiettyinä päivinä koko yhteisön voimin.
Juutalaiset paastoavat esim. ennen purim-juhlaa -
Esterin kolmen päivän paaston muistoksi.
Kun muistelemme Jumalan silloin antamaa voittoa, -
koko juutalaisyhteisö paastoaa.
Raamatun kalenterissa on muitakin paastoja kuten Sakarjassa mainitut.
Hän puhuu neljästä paastopäivästä, -
jolloin luetaan lisäksi Sanaa ja rukoillaan.
Joten Sanassa ei paastota ilman rukousta.
"Ja kun paastoatte, älkää olko... niinkuin ulkokullatut..."
Eli on mahdollista paastota myös väärin.
Oikeanlainen paasto -
taas voi muuttaa tilanteitamme ja rukoustamme perusteellisesti.
Vääränlainen paasto ei toimi niin.
Se ei miellytä Jumalaa eikä sillä saavuteta paaston tavoitteita.
Siksi on tärkeää oppia paastoamaan oikein.
Puhumme siitä ensi kerralla Matteuksen 6. luvussa.
Saamme silloin lisää viisautta Vuorisaarnan opetuksista.
Ensi viikkoon! Shalom Israelista.
Toivottavasti sait siunauksen, josta voit kertoa muillekin.
Tulethan taas ensi viikolla seuraamaan lähetystämme.
Saat meistä lisätietoa sivustoltamme LoveIsrael.org.
Siellä on lisää Baruchin opetusta videoina, -
joita voit katsella tai ladata koneellesi.
Nähdään ensi viikolla. Siunausta sinulle Jeesuksessa!
Shalom Israelista!
Suomennos: Annamari Kortelainen