Shalom!
Vaatate saadet "Avastades Piiblit - Baruch Korman",
mille tuum on seotud heebreakeelse fraasiga:
"Sa pead armastama Iisraeli!"
Loodetavasti veedate meiega selle järgneva pooltunni,
kus meie õpetaja, dr. Baruch, tõlgendab meile oma õpetustes Piiblit.
Dr. Baruch on vanemõppejõud Iisraeli Zera Avrahami Instituudis.
Kuigi kõik sealsed kursused on heebreakeelsed,
õpetab dr. Baruch siinses saates inglise keeles.
Saamaks rohkem me töö kohta teada,
külastage me kodulehekülge: www.loveisrael.org
Nüüd aga dr. Baruch ja tänane piiblitund.
Mis teile meenub sõnaga "sabat"?
Paljud inimesed mõtlevad selle all puhkust,
mis on ka hea vastus.
Nad mõtlevad päevale,
mil on keelatud teha tööd ja muid erinevaid tegevusi.
Kui aga mõelda sellele Jumala õiges kontekstis,
siis sabat on seotud Jumalariigiga.
Me näeme 1 Moosese raamatus, et Jumal lõi inimese 6'ndal päeval.
Inimene oli kõige viimane, kelle Ta 6'ndal päeval lõi.
Ühtlasi näeme ka Piiblist, et Jumal lõi hingamispäeva,
et olla lähedases ühenduses minu ja sinuga - inimestega.
Jumalariik kannab endas täpselt sama eesmärki.
Uurides põhjalikult Ilmutuse raamatut,
me näeme, et Jumalariik saab olema Eedeni aia sarnane.
Kuid ühe muutusega.
Me näeme Eedeni aias,
kuidas Jumal tuli ja läks Aadama ja Eeva juurde/juurest.
Rääkides aga Eedeni aiast lõpuaja kontekstis,
mis tähendab Jumalariiki,
siis üks viise, kuidas sellele viidatakse,
on Jumala aed.
Kuid vaatame seda üheskoos, avades Ilmutuse raamatu 1:10.
Mainisin seda salmi ka eelmises saates,
aga tahan sellega nüüd lõpuni minna.
Ilmutuse 1:10, kus Johannes ütleb:
"Ma olin vaimus Issanda päeval"
Kui te nüüd küsiks,
mis tähtsust omab fraas "Issanda päev",
siis sageli, kui me kuuleme Issanda päevast,
mõtleme me kohe kohtumõistmise päevale.
Ja see ka on üks asi, millele mõelda.
Johannes oli nägemuses
ja nägi sündmusi, mis saavad sündima Issanda päeval.
Teiseks peavad paljud inimesed Issanda päeva pühapäevaks.
Miks?
Sest see on päev, mil Jeesus tõusis surnuist.
Mäletate, me rääkisime Jeesuse ülestõusmisest,
mis on ka seotud Jumalariigiga.
Jumalariik.
Seega, võib ka mõelda, et kui Johannes oli vaimus,
siis ta oli valmis andma edasi ilmutust Jumalariigist.
Kuid veel üks viis, mille kontekstis seda võtta, on sabat.
Miks?
Sest piibellikult rääkides näeme seda näiteks Luuka 14. ptk.'s,
kus Jeesus, kui Ta rääkis Jumalariigist,
Ta tegi seda sageli hingamispäeval ehk sabatil.
Seetõttu käivadki sabat ja Jumalariik käsikäes.
Seetõttu usun, et see, mida siin näeme...
Me ei saa sellest küll õpetust teha, sest me ei tea kindlalt
ja see on üks Piibli geniaalseid külgi.
Kuid siin on öeldud: "Ma olin vaimus Issanda päeval"
Üks asi, mida me Vaimu kohta teame,
on see, kui läheme tagasi 1 Moosese 1. peatüki juurde
ja näeme seal, et Vaim tõi esile Jumala korra.
See on see, mida Pühakiri püüab ka me elus korda saata -
tuua Jumala korda me ellu.
Seda selleks, et me elud oleks korralikuks tunnistuseks
ja me oleks valmis sündmusteks, mis toovad kord esile Jumalariigi.
Ilmutuse 1:10: "Ma olin vaimus Issanda päeval
ning kuulsin enese taga valju häält, otsekui pasunast"
Piibli keeles võib pasunal olla mitu erinevat tähendust.
Nii näiteks võib pasun teavitada millestki.
See võib olla üleskutse lahingusse või üleskutse ülistuseks.
Aga võib-olla on siinses kontekstis pasuna tähenduseks varustatus.
Paljud teist teavad heebreakeelset vastet pasunale,
milleks on šofar.
Piibellikult rääkides tähendab termin "šofar" seda,
millega Jumal on varustanud, et Tema tahe võiks sündida.
Usun, et just sellest Ilmutuse 1:10 räägibki.
Johannes tahab, et selle raamatu lugejad mõistaksid,
et Jumal on juba varustanud meid kõige vajaminevaga,
et võiksime olla ustavad.
Jumal on ustav meie suhtes
ja kannab hoolt selle eest, et kui me alistume Talle,
kuulame Teda ja käime koos Temaga,
mõistes asju Tema vaatenurgast,
siis Ta ka varustab meid kõige vajaminevaga,
et valmistaksime Talle head meelt.
Inglisekeelses Piiblis on Ilm.1:11 ka lause:
Mina olen A ja O, kes on ja kes oli ja kes tuleb".
Rääkisime sellest salmist ka eelmises saates (Ilm. 1:8),
mainides selle raames Jesaja 44:6,
mis on väljendatud lunastuse kontekstis.
Vaatame ka Jesaja 48, kus me näeme sama fraasi kordumist,
aga pisut teises kontekstis.
Jesaja 48:12:
"Kuule mind, Jaakob, ja Iisrael, mu kutsutu!
See olen mina!
Mina olen esimene, mina olen ka viimne."
Jumal räägib siinses kontekstis taaskord oma ustavusest.
Ta ütleb siin Iisraelile,
et Ta jääb truuks nende sõlmitud lepingule.
Peatume hetkeks ja räägime sellest fraasist.
Lepinguline pühendumine.
Püha Vaim tegutseb me elus selleks,
et Jumala lepingulised tõotused saaksid reaalsuseks me elus.
Olen varasemalt õpetanud Efeslaste kirja põhjal,
kus erinevates kohtades on näha ettemääratuse mõiste.
Samas peame olema selles osas ettevaatlikud,
sest see sõna on kistud oma õigest kontekstist välja
ja seda on rakendatud valedel viisidel.
Rääkides piibellikust ettemääratusest, siis see tähendab seda,
et Jumal on võtnud need, kes on Jeesuses
ja määranud nad ette ära olema nagu Jeesus.
See on Tema tõotus.
See pole kuidagi seotud sellega, kes saab taevasse ja kes mitte;
et Jumal valib ühed ja teisi mitte.
See pole piibellik ettemääratus.
Osad teoloogid küll õpetavad nii,
aga see pole see, kuidas Piibel seda fraasi kasutab.
Nii et nõnda, nagu Jumal on tõotanud oma rahvale
viia see tõotus täide,
nõnda saame ka meie
Vaatame uuesti 1 Moosese 1, kus on öeldud,
et Jumal on loonud meid oma näo järele,
et me peegeldaks Tema au ja loomust.
Mitte, et me oleks ise Jumalaks, aga et me oleks nagu Jumal.
See kõik aga on Jeesuse töö iga uskliku elus.
Nii et, kui Jumal ütleb,
et Ta on esimene ja viimane, kõige algus ja lõpp, A ja O,
siis ta ütleb seda kirjakoha põhjal, mis oli juutidele hästi tuttav
ning mis puudutas Jumala ustavust ja lepingu tõotust neile.
Nüüd aga kasutab Ta sama kontseptsiooni,
kõnetades lõpuaja Jeesuse järgijaid.
Me võime oodata, et Jumal on ustav ega pea selles pettuma.
Ilm. 1:11: ("Mina olen A ja O, algus ja lõpp.)
Mida sa näed, kirjuta raamatusse
ning saada neile seitsmele kogudusele"
Ja siis ta nimetab need kogudused.
"Efesosse, Smürnasse, Pergamoni
Tüatiirasse, Sardesesse, Filadelfiasse ja Laodikeiasse.”
Seitsemele kogudusele. Miks?
Sest "7" on seotud pühitsusega
ja Ta räägib seda üldises mõttes,
et Ta on pühitsenud usklike kogu ühe kindla eesmärgiga.
Mis see eesmärk on?
Kõige lihtsamalt öeldes on selleks Jumalariigi eesmärk,
et me peegeldaks Jumalariiki - selle printsiipe ja loomust, oma elus.
Nii saavad usklikud läbima...
Näeme seda kõigi nende seitsme koguduse põhjal
Ilmutuse 2-3. peatükis,
et usklikud läbivad teatud asjad, et nende elu võiks olla tunnistuseks
ja viidata Jeesuse lunastavale tööle.
Vaatame salmi 12, kus Johannes jätkab:
"Ma pöördusin ümber vaatama seda häält, kes rääkis minuga."
Oleme rääkinud sellest,
mida Püha Vaim käskis Johannesel teha.
Ta pidi võtma juutide jaoks hästi tuntud kirjakohad
ja siduma need ühte uue ilmutusega.
Mitte ilmutusega, mis on vastuolus Vanas Testamendis öelduga,
vaid ilmutusega, mis on täitunud Vana Testamendi põhjal.
Kui ma juudina kuulen väljendit: "Häält, kes rääkis minuga",
siis millele ma mõtlen?
Kui sind on koolitatud rabiks,
siis esimene kirjakoht, mis sulle pähe tuleb,
on see, mida me loeme Hanuka ajal 4 Moosese raamatu 7. peatükist.
Seal on juttu kogudusetelgi pühitsemisest.
Hanuka ajal loetakse kirjakohta,
mis räägib Moosesest kogudusetelgi pühitsemise ajal.
See on kirjas 4 Moosese 7:89,
kus viimane asi, mida Mooses tegi,
enne kui kogudustelegi tegevus algas ehk alustati ülistusega,
oli see, et ta läks kõige pühamasse paika.
See on paralleel sellest, mida Jeesus teeb,
kui Ta valmistab ette Jumalariigi tulekut.
Me näeme 4 Ms 7:89, kuidas Mooses läks seaduselaeka ette
mis oli kaetud kaanega, (mis tähendab ka lepitust)
ja mis asus kahe keerubi vahel.
Uue lepingu järgi viitab see kaas ka armutroonile.
Ja mis siis juhtus?
Mooses kuulis, kuidas Issand rääkis temaga
sealt kahe keerubi vahelt.
Miks see kõik nii oluline on?
Sest Mooses koges sel päeval lähedust Jumalaga
ja see on ka see mõte, mida Johannes püüab edasi anda -
et Jumalal on eesmärk.
Me näeme, kuidas Ta pöördub seitsme koguduse poole,
mis viitavad üleüldises mõttes kõigile lõpuaja usklikele.
Usklikele, kes on lunastatud Jumala armu poolt,
et me võiks olla tunnistuseks.
Mis on see suur õnnistus, mis saab osaks neile,
kes tunnistavad ustavalt Jumala asjadest?
See, et meil on lähedane suhe Jumalaga.
Vaatame uuesti Ilmutuse 1:12:
"Ma pöördusin ümber vaatama seda häält,
kes rääkis minuga.
Ja kui ma olin pöördunud, siis ma nägin seitset kuldlambijalga"
Võttes seda kirjakohta selle kontekstis,
on see taas viide 4 Moosese 7. peatükile
ja Jumala armutroonile, mis väljendus seaduselaekas.
Kuid Johannes räägib nüüd veel millestki, mis seal asus.
Mitte kõige pühamas paigas, kus asus seaduselaegas,
vaid pühas paigas, kus asus küünlajalg ehk menoraa.
Mis oli menoraa eesmärk?
Menoraa eesmärk oli tunnistada, et Jumal on meiega.
Juudi traditsioonidele tuginedes,
siis kuigi menoraa polnud mingi hiigelsuur ese,
vaid umbes minu kõrgune.
Tuginedes Hazalile ehk tarkade targale juudi kultuuris,
siis kus iganes ta ka õhtuti Jeruusalemmas viibides ei käinud,
ta nägi menoraast lähtuvat valgust,
mis andis kinnitust Jumala ligiolust oma rahva juures.
Ilmutuse 1:12 räägib seitsmest kuldlambijalast ehk minoraast.
Kes me oleme? Usklike kogu.
Need 7 kogudust, kellest Ilmutuse 1. peatükk räägib,
peavad elama, käituma ja olema selliselt,
et inimesed näeksid me elus elava Jumala reaalset ligiolu
ja igatseksid saada osa sellest.
Ilm. 1:12: "Ma pöördusin ümber
vaatama seda häält, kes rääkis minuga.
Ja kui ma olin pöördunud, siis ma nägin seitset kuldlambijalga
ning lambijalgade keskel kedagi, kes oli Inimese Poja sarnane"
See peaks meid lohutama.
Peaksime alati meeles pidama, et Jumal on meiega.
Kui need 7 kogudust teenivad Jumalat,
siis me ainuüksi ei näe Jeesust meie keskel,
aga ka seda, et Ta käib meie keskel.
See tähendab, et Ta on reaalselt kohal,
sest kui Teda poleks meiega,
ei suudaks me ka kuidagi täita Jumala tahet.
Nii et Jeesus saab olema meiega.
Ilm. 1:13: "...ning lambijalgade keskel kedagi,
kes oli Inimese Poja sarnane..."
Vaadake, mida me siin näeme.
Me näeme siin kirjeldust Jeesusest,
mis meenutab täiega kirjeldust Isa Jumalast.
Nõnda nagu oleme varasemalt uurinud,
et Jeesus pärib kogu austuse, ülistuse ja au
ehk kõik see, mis kuulub Isale, saab osaks ka Pojale.
Seetõttu aitab ka siinne kirjeldus meil seda paremini mõista.
Kirjeldus, mis Vanas Testamendis peegeldas Jumalat kui Isa
ja peegeldab nüüd Jumalat kui Poega.
See pole kuidagi rünnak Kolmainsuse vastu.
Jah, Jumal on ühtpidi üks, aga samas on Teda ka kolm.
Kolm = üks ja üks = kolm - selles peitub Kolmainsuse mõte.
Kuid see kirjeldus aitab meil mõista paremini Jeesust,
kes on ka Jumala Poeg.
Nii et me loeme Ta kohta:
"...kellel oli üll pikk kuub, vöötatud rinde alt kuldvööga.
Aga tema pea ja juuksed olid valged nagu valge vill, nagu lumi,
ning tema silmad nagu tuleleek,
ning tema jalad olid vasemaagi sarnased,
kui see on hõõguvas ahjus,
ning tema hääl oli otsekui suurte vete kohin."
Me näeme siin kirjeldust Jeesusest, kes on Isa Jumala sarnane.
Me peame mõistma, et Jeesus on oma Isa pärija.
Miks see nii oluline on?
Sest pärimine on samuti seotud Kuningriigi printsiibiga.
Miks ma nii ütlen?
Me oleme rääkinud nimest Jeruusalemm ehk Yerushalayim,
mis koosneb kahest heebreakeelsest sõnast -
"pärima rahu",
kus see "rahu" tähendab omakorda Jumala tahte täitumist.
Seega me näeme, et nõnda nagu Jeesus,
kes alandas end ja andis oma elu, keelates endale kõike,
pärib nime üle kõigi nimede (Filiplastele 2. ptk.).
Seda selliselt, et Jeesuse nime ees saavad nõtkuma kõik põlved
ja iga keel saab tunnistama Jumala au.
Kõik see saab sündima siis, kui Jumalariik saab rajatud.
Iga inimene peab seda lõpuks tunnistama.
Las ma öelda midagi.
Kui sa tunnistad siinses elus,
et Jeesus on isandate Issand ja kuningate Kuningas,
siis see tagab sulle Jumalariigis suure pärandi.
Kui sa ei tunnista seda siin ilmas,
jõuad sellest hoolimata Jumala kohtujärje ette
ja näed nii või teisiti, kes Jeesus on.
Kui sa aga ei tunnista Teda maises elus,
saad kogema ka oma mässumeelsuse tagajärgi.
Ilmutuse 1:15-16:
"...ning tema jalad olid vasemaagi sarnased,
kui see on hõõguvas ahjus,
ning tema hääl oli otsekui suurte vete kohin.
Tal oli paremas käes seitse taevatähte"
Me näeme enne tänase saate lõppu,
et seal oli seitse taevatähte ja siis ka seitse lambijalga (minoraad)
ja kuidas need omavahel koos toimivad.
Salm 16: "Tal oli paremas käes seitse taevatähte
ning tema suust välkus vahe kaheterane mõõk"
Me näeme hiljem, et see kaheterane mõõk on relv.
Üks tugev relv.
Kuid selle eesmärk on ka eraldada.
Mäletate seda kirjakohta,
kus Jeesus, kui Ta tuleb, eraldab sikud lammastest?
Eraldamine on Jumalariigi kontekstis väga oluline mõiste.
Minnes jälle tagasi 1 Moosese raamatu juurde,
siis esimene asi, mille Jumal lõi, oli valgus.
Samas kutsutakse Jeesust maailma valguseks.
Mida see valgus tegi?
See eraldas valguse pimedusest.
Meid on kutsutud olema valguse lapsed.
Nii näeme me Ilmutuse raamatus seoses eraldamisega
mitmeid sarnaseid printsiipe.
Eraldamisega selles suhtes, mis on Jumalast ja mis mitte.
Veelkord salm 16:
"...ning tema palged olid otsekui päike,
kui see paistab oma väes.
Kui ma teda nägin,
langesin ma tema jalge ette nagu surnu.
Ning tema pani oma parema käe mu peale ja ütles: Ära karda!"
Siinkohal on tähtis mõista üht olulist tõde.
Mis on Ilmutuse raamatu peamine mõte?
Tuua esile lunastus.
Kuidas või mismoodi?
Ühe sõnaga öelduna - läbi Jumalariigi.
Kuid lunastuse juures on veel üks oluline aspekt
ja selleks on lähedane suhe Jumala ja inimese vahel.
Johannes nägi Jeesuse olemust.
Huvitav, mida me teeks,
kui me teaks, et Jeesus tuleks täna tagasi?
Tõenäoliselt enamus usklikke jookseks Ta juurde.
Nad kujutavad ette, et kui nad näevad Jeesust,
siis nad tahaks Teda kallistada ja hõisata;
nad tahaks plaksutada Talle
ja oleks üliõnnelikud Tema nägemise üle.
Kuid me peame omama õiget arusaamist Jeesusest.
Kui Johannes nägi ülestõusnud Jeesust -
seda isandate Issandat ja kuningate Kuningat;
seda, kes kehastas Kõikväelise Jumala pühadust,
siis mida Johannes tegi?
Ta langes kui surnuna Jeesuse ette maha.
Johannes oli ju ka usklik,
aga see on pilt sellest,
kuidas me alahindame Jeesuse tõelist olemust.
Seetõttu peamegi omama elutervet kartust Jumala ees.
Johannes ütleb: "Ma langesin ta jalge ette nagu surnu.
Ning tema pani oma parema käe mu peale ja ütles: Ära karda!"
Ja taaskord: "Mina olen Esimene ja Viimne"
Mäletate, mida me selle kohta õppisime?
See sama fraas tuleb Jesaja 44:6 esile
lunastuse kontekstis,
õpetades meile taaskord, mis on lunastuse ülim tulem.
See on see, et see müür, mille me patud on ehitanud
ja mis lahutab meid Jumalast,
on kõrvaldatud Jeesuse vere kaudu
ja nüüd me saame nautida lähedast osadust Temaga.
Ta ütleb: "Mina olen Esimene ja Viimne ja Elav."
Mida see meile ütleb?
Et Ta tuli siia maailma, et anda meile elu.
Mis selle loo mõte on?
Vaatame salmi 18:
"Ma olin surnud, ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti"
Termin "igavesti" on ka seotud Jumalariigiga.
Jeesus ütleb: "Ma andsin oma elu, aga tõusin taas surnuist.
Ma saavutasin võidu teie eest ja see võit on nüüd teie."
Milles see võit seisneb?
Antud Piibli kontekstis seisneb see läheduses Jumalaga.
See on Jumalariigi kõige esmane omadus.
Kui me jõuame mingi hetk Ilmutuse raamatu 21. peatükini,
siis sealne suur kuulutus on: Jumala telk on inimeste juures."
Mitte tempel, aga Jumala asupaik, mida ka "telk" tähendab.
See tähendab, et Jumal saab elama koos meiega.
Mitte kusagil hoones, aga lähedases osaduses meiega.
Ilmutuse 1:18: "Ma olin surnud,
ning ennäe, ma elan igavesest ajast igavesti
ning minu käes on surma ja surmavalla võtmed."
See tähendab, et Ta on võimeline tegema, mida?
See tähendab, et Ta on oma meelevalla kaudu
ja ainult oma meelevalla kaudu...
Miks ma seda rõhutan?
Sest Piiblis on öeldud,
et kogu kohtumõistmine on antud Poja kätte.
Nii et Jeesus on see, kes avab põrguväravad -
see on see, mida siin surm ja surmavalla võtmed tähendavad,
nii et Tema läbi heidetakse teatud inimesed põrgusse
ja Tema läbi ka päästetakse teatud inimesed põrgust.
Salm 19: "Kirjuta siis, mida sa oled näinud
ja mis on ning mis sünnib pärast seda!
Nende seitsme taevatähe saladus, mida sa näed mu paremas käes,
ja nende seitsme kuldlambijala saladus on see:
seitse tähte on seitsme koguduse inglid
ja seitse lambijalga on seitse kogudust."
Liikudes edasi Ilmutuse 2-3 peatüki juurde,
näeme me seal suhet.
Seda, kuidas Jumal annab oma ilmutuse neile tähtedele.
Need tähed saavad selle ilmutuse,
et jagada seda nende kuldsete lambijalgadega.
Miks?
Sest vaid läbi selle saadud sõnumi
saavad kogudused peegeldada Jumala au ja eesmärke,
et see saaks tunnistuseks kogu maailmale, nagu Piibel ütleb,
enne, kui saabub kohtupäev.
Me näeme Ilmutuse 1. peatükis,
kuidas Jumal kasutab prohvetlikku tõde,
et kutsuda oma rahvast seadma end valmis
eesootavateks sündmusteks.
Nii näeme ka järgmistes peatükkides,
kuidas Jumal seda läbi selle seitsme koguduse teeb.
Seekord kõik ja näeme taas!
Loodetavasti oli teile tänasest saatest kasu
ja te jagate seda teistegagi.
Aadressilt: www.loveisrael.org
leiate palju teisigi Baruch Kormani artikleid ja saateid.
www.loveisrael.org
Soovides toetada TV7 tööd, võite helistada 900 1770 (hind 10)
või teha pangaülekande, leides me andmed www.tv7.ee
Olge õnnistatud Jeesuse nimel ja Shalom Iisraelist!
Tõlge: Anne-Ly Raukas