Shalom! Tervetuloa Veahavta et Israel -ohjelman pariin.
Se tarkoittaa: Sinä rakastat Israelia.
Tri Baruch Korman selittää nyt puolen tunnin ajan Raamattua.
Hän on vanhempi luennoitsija Zera Avraham -instituutissa Israelissa.
Kurssit ovat hepreaksi, mutta hän opettaa kerran viikossa englanniksi.
Saat lisätietoa Israelin-työstämme sivuiltamme LoveIsrael.org.
Nyt on tri Baruchin vuoro.
Usko on hyvin tärkeä asia.
Usko Messias Jeshuaan ja sen osoittaminen -
vaikuttavat suuresti sekä tähän maailmaan että ikuisuuteen.
Olemme tutkineet Heprealaiskirjeen lukua 11.
Monet kutsuvat sitä oikeutetusti uskon hall of fameksi, kunniagalleriaksi.
Siellä kerrotaan ihmisistä, jotka uskoivat ja toimivat oikein.
Kun tutkimme heidän elämäänsä, mekin uskomme ja toimimme oikein.
Uskon mukaan toimiminen ei vaikuta ainoastaan meihin -
vaan myös toisiin ympärillämme oleviin.
Eikä uskon mukaan toimiminen vaikuta vain meihin ja läheisiimme -
vaan myös tuleviin sukupolviin, jos Herramme viipyy.
Avataan Raamatut Heprealaiskirjeen luvusta 11.
Aloitamme tuon ihanan kirjeen luvun 11 jakeesta 17.
Tässä kirjeessä on puhuttu muistakin tärkeistä ihmisistä kuten Aadam.
Monet muut ovat osoittaneet elämässään uskoa -
kuten Eenok ja Aabel.
Nyt katsomme Avraham avinua, isäämme Aabrahamia.
Häntä Jumala koetteli.
Koetuksen tarkoitus ei ole saada meitä toimimaan väärin.
Koetus ja kiusaus ovat täysin eri asioita.
Jumala ei koskaan kiusaa ketään. Hän rohkaisee.
Hän rohkaisee meitä toimimaan oikein.
Jumalan valtakunta etenee parhaiten, kun ihmiset toimivat täynnä uskoa -
ja tekevät sitä, mitä Jumala tahtoo.
Koetusten tarkoitus on tuoda esiin se, mikä on totta ja oikein.
Jos joku ei läpäise koetusta, hän oppii jotain heikkouksistaan, -
joille hänen täytyy tehdä jotain.
Jumala koettelee meitä siksi, -
että kasvaisimme, rohkaistuisimme tai korjaisimme heikkouksiamme.
Jae 17: -
"Uskon kautta uhrasi Aabraham, koetukselle pantuna, Iisakin..."
"Uhrata" tarkoittaa tuossa uhrimenoja.
1. Moos. 22:ssa kerrotaan, -
että Jumala käski Aabrahamia uhraamaan ainoan poikansa -
polttouhrina.
Polttouhrina olo tarkoitti -
Jitschakin eli Iisakin surmaamista.
"Uskon kautta uhrasi Aabraham, koetukselle pantuna, Iisakin..."
Puhuimme koetuksista juuri äsken.
Kun läpäisemme koetuksen, kasvamme uskossa -
ja pääsemme eteenpäin hengellisesti.
Aina kun läpäisemme koetuksen, -
kasvamme hengellisesti ja näemme paremmin.
Elämässämme toteutuvat Jumalan tarkoitusperät paremmin.
Aabraham läpäisi koetuksen.
"Uskon kautta uhrasi Aabraham, koetukselle pantuna, Iisakin, -
uhrasi ainoan poikansa, hän, joka oli lupaukset vastaanottanut..."
"...joka oli lupaukset vastaanottanut..."
Jumalan Aabrahamille antamat liiton lupaukset -
riippuivat Iisakista.
Apostoli Paavali puhuu samasta asiasta.
Hän kutsuu Iisakia lupauksen lapseksi.
Aabrahamin näkökannalta nämä hyvät asiat, -
jotka oli tarkoitettu hänen sukunsa ja kansansa lisäksi koko maailmalle, -
jotta Jumalan valtakunta ja hänen tarkoitusperänsä toteutuisivat.
Kaikki nämä liiton lupaukset riippuivat tavalla tai toisella Iisakista.
Mutta nyt Aabrahamia käsketään surmaamaan poikansa polttouhrina.
Siinä koeteltiin Aabrahamin uskoa.
Jae 18 kreikasta: -
"...ja jolle oli sanottu: 'Iisakista kutsutaan sinun siemenesi'..."
Tässä kohdassa sana "siemen" on hyvin tärkeä.
Se liittyy Jumalan Aabrahamille antamiin lupauksiin -
mutta viittaa myös Messiaaseen.
Iisak on yksi Messiaan esikuvista.
Samalla tavalla kuin Iisak käskettiin uhrata, -
Messias uhrattiin.
Raamattu sanoo asiasta jotain tärkeää.
Aabraham uskoi, että Iisak kuolisi.
Jae 19: "...hän [Aabraham] päätti..."
Kreikan sana "päättää" liittyy tässä Jumalan tarkoitusperiin.
Kyseessä on ylösnousemus.
Aabraham ymmärsi, -
että ylösnousemus liittyy Jumalan valtakunnan lupauksiin.
Kun Jumalan valtakunta saapuu täyteydessään, -
lunastettujen seurakunta saa sen kokea, -
ne, jotka on kutsuttu maailmasta Jumalan valtakuntaan.
"...sillä hän [Aabraham] päätti, -
että Jumala on voimallinen kuolleistakin herättämään..."
"Voimallinen herättämään" puhuu -
voimakkaasta Jumalasta, joka kykeni herättämään hänet kuolleista.
Aabraham ymmärsi, että vaikka Iisak surmattaisiin, -
eivät Jumalan lupaukset siihen loppuisi.
Jumalan lupaukset toteutuisivat täysin -
vasta ylösnousemuksen kautta.
Koska Aabraham eli Jumalan yhteydessä ja uskoi häneen, -
hän sai Jumalalta ilmestyksen.
Aabraham uskoi ja oli kuuliainen Jumalan sanalle, -
mikä syntyi uskosta.
Kun elämme uskossa ja luotamme Jumalan ohjeisiin, -
elämästämme näkyy Sanan noudattaminen.
Aabraham sai Jumalalta ilmestyksen siitä, -
että Jumalan lupausten toteutuminen riippui ylösnousemuksesta.
Ilman ylösnousemusta emme voi periä Jumalan valtakuntaa.
Niinpä Aabraham suostui uhraamaan poikansa.
Jumala keskeytti uhrimenot ja käski uhrata Iisakin sijaan eläimen.
Sijaisuhri on tärkeä käsite, sillä se kertoo ilosanomasta.
Meidän olisi pitänyt kuolla omien syntiemme vuoksi, -
mutta Jumala antoi sijaisuhrina Messias Jeshuan.
1. Moos. 22, jossa kerrotaan, miten Iisak sidottiin uhriksi, -
auttaa meitä ymmärtämään ilosanomaa -
sekä Messias Jeshuan persoonaa ja työtä.
"...sillä hän päätti, että Jumala on voimallinen kuolleistakin herättämään;
ja sen vertauskuvana hän saikin hänet takaisin."
Eli Iisak oli kuoleman oma, -
mutta Jumala puuttui asiaan, -
ja Aabraham sai hänet takaisin, -
mikä viittaa ylösnousemukseen kuolleista.
Jakeessa 20 on ilmaisu, joka toistuu usein Heprealaiskirjeen loppuosassa.
Kyse on tulevaisista eli tulevista asioista.
Jos haluamme uskon näkyvän elämästämme, -
meidän pitää keskittyä tulevaan -
eli lupauksiin Jumalan valtakunnasta.
Jae 20: -
"Uskon kautta antoi Iisak Jaakobille ja Eesaulle siunauksen, -
joka koski tulevaisiakin."
Pyritään nyt ymmärtämään tuota raamatunkohtaa.
Palataan vielä 1. Mooseksen kirjaan, jossa kerrotaan tästä perheestä.
Iisakille ja hänen vaimolleen Rifkalle tai Rebekalle -
syntyivät kaksoset Jakov ve Esav, Jaakob ja Eesau.
Jaakob ja Eesau olivat hyvin erilaisia.
Jaakob keskittyi Jumalan lupauksiin -
mutta Eesau tämän maailman antiin.
Sanassa kerrotaan, että Iisak siunasi heitä molempia.
Jaakob oli uskollinen tuleville.
Hän oli kiinnostunut siitä, mitä Jumala oli Aabrahamille liitossaan ilmaissut.
Aabraham oli vahvistanut liiton Iisakille, Jaakobin isälle.
Jaakob halusi tuon perinnön.
Jaakob ymmärsi, etteivät ne asiat kiinnostaneet Iisakia.
Siksi Jaakob halusi itselleen esikoisoikeuden.
Jae 21: -
"Uskon kautta siunasi Jaakob kuollessaan -
kumpaisenkin Joosefin pojista..."
Tuo jae näyttää epäloogiselta opettaakseen meille jotain.
Iisak siunasi kaksi poikaansa kahdella erilaisella siunauksella.
Kyse oli siitä, mitä Jumala oli luvannut.
Samalla tavoin, kun Jaakob kuoli, -
hän siunasi kahta Joosefin poikaa.
Jutellaan tästä vähän.
Jos et ole lukenut asiaa 1. Mooseksen kirjasta, et ymmärrä erästä seikkaa.
Tässä sanankohdassa oletetaan, -
että lukija ymmärtää Jaakobin ja Eesaun välisen eron.
Eesau palasi metsästämästä. Hän oli siinä taitava.
Sinä päivänä hän kuitenkin palasi metsältä tyhjin käsin.
Rabbien kommentaareissa sanotaan, että Eesau oli ylpeä mies.
Hän ei halunnut ylpeydessään ja häpeässään heti palata metsältä, -
koska oli epäonnistunut.
Mutta koska hänellä oli ankara nälkä, hän palasi kotiin.
Hän oli kuolemaisillaan nälästä.
Hän oli ollut syömättä ehkä päivän, pari.
Koska Eesau oli nälkäkuoleman partaalla, -
hän möi esikoisoikeutensa -
yhdestä ateriasta.
Hän oli keskittynyt itseensä ja siihen, mitä tahtoi syödä.
Jaakob taas oli Pyhän Hengen johdossa -
ja ymmärsi asioita profeetallisesti.
Siksi hän oli valmistanut Eesaun lempiruokaa.
Iisakin perhe oli varakas. Kaapit eivät olleet tyhjät.
Mutta Eesau halusi lempiruokaansa ja halusi sitä heti.
Hän oli valmis myymään esikoisoikeutensa -
ja sitä seuraavan siunauksen.
Siksi hän ei saanutkaan hyvää siunausta vaan jotain ihan muuta.
Kun Eesau oli kuolemaisillaan, hän ajatteli itseään.
Sana sanoo, -
että Eesau piti esikoisuuttaan ja siihen liittyviä liiton lupauksia halpana.
Mutta kun Jaakob oli kuolemaisillaan, -
hän siunasi "kumpaisenkin Joosefin pojista -
ja rukoili [palvoi]..."
Eesau ajatteli kuolemaisillaan vain itseään ja lempiruokaansa.
Mutta kun Jaakob oli kuolinvuoteellaan, -
hän keräsi 1. Moos:n mukaan voimansa ja nousi istumaan, -
kun kuuli, että Joosef oli tulossa.
Hän nojasi sauvaansa, -
ja kun Joosef tuli poikineen sisään, -
hän siunasi heitä isiensä perinnöllä, -
jotta Jumala saisi toteuttaa suunnitelmansa uskollisten kautta.
Jaakob siunasi "kumpaisenkin Joosefin pojista" -
ja rukoili sauvansa päähän nojaten."
Ehkä raamatunkäännöksessäsi lukee "nojaten", mutta kreikassa ei lue niin.
Siinä ei korosteta hänen heikkouttaan, nojaamisen tarvetta.
Uusi testamentti korostaa sitä, että Jaakob rukoili tai palvoi, -
ja mainitsee sauvan pään.
Asia on tärkeä, -
koska sauva symboloi auktoriteettia, kurinalaisuutta ja johtajuutta.
Teksti korostaa niitä, -
koska kreikankielestä puuttuu sana "nojaten".
Eli siinä korostetaan sitä, että Jaakob palvoi -
eikä ajatellut itseään.
Jae 22: -
"Uskon kautta muistutti Joosef loppunsa lähetessä..."
Kreikan sana on telutaoo, joka tarkoittaa loppuun tulemista.
Merkitys voi olla Joosefin lähestyvä kuolema, -
mutta se voi olla myös "loppuun tai valmiiksi saattamista".
Messias käytti samasta juuresta johdettua sanaa -
huutaessaan ristillä: "Se on täytetty."
Hänkin oli kuolemaisillaan, mutta painotus on siinä, -
että Messias sai Jumalan tarkoitusperät valmiiksi.
Samoin toimi Jaakobkin saatuaan tehtävänsä tehtyä.
"Uskon kautta muistutti Joosef loppunsa lähetessä -
Israelin lasten lähdöstä -
ja antoi määräyksen luistansa."
Jaakob tarkoitti: "Jumala on uskollinen.
Hän aikoo kohdata teitä.
Kun hän vie teidät pois täältä Egyptistä, ottakaa luuni mukaanne."
Luiden mukaan ottaminen todistaisi, että Jaakob oli profetoinut oikein.
Hän tunsi Jumalan uskollisuuden.
Kun uskot oikeasti Jumalan uskollisuuteen, -
sinäkin olet uskollinen.
Jumalan uskollisuus näkyy hänen lupauksistaan.
Israelin patriarkat olivat ainutlaatuisia.
He olivat Jumalan kutsumia, hänen käytössään -
ja esimerkkeinä meille, -
koska he eivät pyrkineet toteuttamaan omaa tahtoaan -
vaan Jumalan lupauksia.
Etsitkö sinä Jumalan lupausten toteutumista?
Jos olet juurtunut maailmaan etkä Jumalan valtakuntaan, -
elämästäsi ei näy usko etkä ole kiinnostunut Jumalan lupauksista.
Eli Jaakob sanoi, että israelilaiset tulisivat lähtemään Egyptistä, -
ja antoi käskyn ottaa hänen luunsa mukaan.
Jakeessa 23 ei muistella enää 1. Mooseksen kirjaa -
vaan 2. Mooseksen kirjaa: -
"Uskon kautta pitivät Mooseksen vanhemmat häntä -
heti hänen syntymänsä jälkeen kätkössä kolme kuukautta..."
He kätkivät Mooseksen, -
koska farao oli käskenyt hukuttaa kaikki juutalaisten poikavauvat Niiliin.
Sen valtakunnan laki määräsi israelilaiset tekemään niin.
Mutta "uskon kautta pitivät Mooseksen vanhemmat häntä -
heti hänen syntymänsä jälkeen kätkössä kolme kuukautta, -
sillä he näkivät, että lapsi oli ihana..."
Lapsi näytti miellyttävältä ja sopivalta.
Jaakob oli sanonut, -
että Jumala vie teidät pois Egyptistä.
Sana "nähdä" tarkoittaa tässä ilmestystä Jumalalta siitä, -
että Mooses oli sopiva tähän tehtävään, vaikka olikin vastasyntynyt.
Mutta Jumala ilmoitti asian Mooseksen vanhemmille.
VT:n heprea ei käytä tällaista sanaa -
vaan sanaa tov, hyvä, eli Jumalan tahtoon sopiva.
Mooseksen vanhemmat näkivät hänen kuuluvan asiaan.
Jumala aikoi käyttää häntä toteuttamaan suunnitelmiaan.
Jae 23 loppu: "...eivätkä he peljänneet kuninkaan käskyä."
Jae 24: "Uskon kautta kieltäytyi Mooses suureksi tultuaan..."
"Suuri" tuossa ei tarkoita kokoa vaan mahtavuutta.
Kun Mooses oli kasvanut hengellisesti suureksi, -
hän kieltäytyi eräästä asiasta.
"Uskon kautta kieltäytyi Mooses kasvettuaan hengellisesti suureksi -
kantamasta faraon tyttären pojan nimeä.
Hän otti mieluummin kärsiäkseen vaivaa -
yhdessä Jumalan kansan kanssa..."
Mooses ei valinnut itselleen hienoa elämää -
vaan päätti olla Jumalan kansan kanssa.
Jumalan kansahan kärsi suuresti Egyptissä -
eikä Jumala näyttänyt auttavan kansaansa mitenkään.
Kansa oli ollut Egyptissä jo monen sukupolven ajan.
Mutta Jaakob oli profetoinut, että Jumala vie kansan Egyptistä.
Mooseksen vanhemmat uskoivat profetiaan, -
ja sai heidät toimimaan oikein. Mooseskin uskoi profetiaan.
Vanhempien usko oli juurtunut häneen.
Siksi "Hän otti mieluummin kärsiäkseen vaivaa -
yhdessä Jumalan kansan kanssa -
kuin saadakseen synnistä lyhytaikaista nautintoa, -
katsoen "Kristuksen pilkan" suuremmaksi rikkaudeksi -
kuin Egyptin aarteet..."
Hän piti Messiaan pilkkaa parempana kuin Egyptin aarteita. Mahtava kohta.
3500 vuotta ennen nykypäivää -
ja 1500 vuotta ennen Messiasta -
Mooses ymmärsi, että Messias joutuisi kärsimään.
Mooses järkeili, että jos Messias kärsii Jumalan suunnitelmien tähden, -
jotta saisimme hengellisen exoduksen ja vapautuksen synnin kahleista, -
hänenkin piti kärsiä Jumalan kansan kanssa, -
jotka saisivat kokea Jumalan uskollisuuden lupaukselleen.
Kysytään itseltämme jatkuvasti, haluammeko seurata Messiasta, -
vaikka joutuisimme kärsimään kuten hän.
Kreikan sana "pilkka" tarkoittaa hylkäämistä, -
halveksuntaa ja häpeää.
Se tarkoittaa, että toiset uskovat sinun olevan väärässä.
Haluatko kärsiä sellaista? Mooses halusi ja sai uuden näkökulman -
Jumalan käytössä olemiseen ja hänen suunnitelmiinsa.
Vasta sitten, kun suostumme kärsimään Messiaan pilkkaa, -
Jumala käyttää meitä.
Jakeen 26 lopussa kerrotaan, että Mooses katsoi jostakin poispäin.
Asenteensa vuoksi Mooses näki asiat uudesta näkökulmasta.
Jos et halua kärsiä uskosi vuoksi, et näe sitä, mitä Jumala tahtoo näyttää.
"...hän käänsi katseensa palkintoa kohti."
Hän ei keskittynyt ajalliseen vaan ikuiseen, tulevaan palkintoon.
"Uskon kautta hän jätti Egyptin pelkäämättä kuninkaan vihaa; -
sillä koska hän ikäänkuin näki sen, joka on näkymätön, niin hän kesti."
Kreikan sana "kestää" tarkoittaa "seistä voimassa".
Kun etsimme profeetallisessa ilmestyksessä totuutta, -
kykenemme kestämään voimassa ja saamme ottaa vastaan voimaa.
Siksi Mooses valitsi viisaasti.
"Uskon kautta hän pani toimeen pääsiäisenvieton ja verensivelyn, -
ettei esikoisten surmaaja koskisi heihin." Heille koitti vapautus.
Uskon kautta saamme kokea, että Jumala vapauttaa meidät.
Toivottavasti sait siunauksen, josta voit kertoa muillekin.
Tulethan taas ensi viikolla seuraamaan lähetystämme.
Saat meistä lisätietoa sivustoltamme LoveIsrael.org / LoveIsrael.eu.
Siellä on lisää Baruchin opetusta videoina, -
joita voit katsella tai ladata koneellesi.
Nähdään ensi viikolla. Siunausta sinulle Jeesuksessa!
Suomennos: Annamari Kortelainen