KUNINGRIIGI TUUL
Tere tulemast taas saatesarja Kuningriigi tuul,
kus jälgime Jeesuse naasmise ja jumalariigi tulemise lähenemist.
Iisrael on nende sündmustega tihedalt seotud,
kuna Jeesus naaseb Jeruusalemma kogu maailma kuningana.
Jumala kuningriigi lugu on kirjutatud Piiblisse.
Et maailma rahvad ja hõimud võiksid mõista,
millega jumalariigis tegu on ja kuidas on sellega seotud Iisrael,
peab neil olema oma emakeelde tõlgitud Piibel.
Tänases osas vaatame,
kuidas piiblisõna meie ajal Jeruusalemmast liikvele läheb.
Vana Testamendi tõlkimine
on viimase 20 aastaga maailmas kiirenenud.
Soomlaste toetatud Piiblitõlkijate Kodu
loodi Vana Testamendi tõlkijate teenimiseks.
Kodu 20. aastapäeva tähistati Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis
2015. a kevadel.
Dr Sami Tioye on
Ühendatud Piibliseltside piiblitõlketöö rahvusvaheline nõustaja.
Tema tööpõlluks on ingliskeelne Ida-Aafrika.
Meil on Aafrikas käsil üle 500 tõlkeprojekti.
Enamik neist on Vana Testamendi tõlkeprojektid
tänu sellele liikumisele.
Sami Tioye on üks 150st piiblitõlkijast,
kes on läbinud Piiblitõlkijate Kodu pooleaastase kursuse.
Ta tegi seda 12 aasta eest.
Piiblitõlkijate Kodu rajasid ja juhivad
soomlastest abielupaar Mirja ja Halvor Ronning.
Lisaks õppimisele pakub Piiblitõlkijate Kodu kogukonna,
kus eri keeli esindavad tõlkijad saavad õppimise ajal elada.
Vana Testamendi tõlkijaile mõeldud koolituse idee on lihtne.
Treenida emakeelseid piiblitõlkijaid
õppima Piibli keelt Piibli maal.
Vana Testamendi tõlkijate täppiskoolitus toimub koostöös
Jeruusalemma Heebrea Ülikooli Rothbergi Rahvusvahelise kooliga.
Rothbergi Rahvusvahelise Kooli rektor Malka Rappaport Hovav
peab heebreakeelse Piibli tõlkimist ja tõlkijate koolitamist tähtsaks.
Oli soojendav ja põnev
näha nii suurt ja mitmekesist kuulajaskonda.
Rahvast oli tulnud kogu maailmast ühise missiooni ajel.
Piibel on võti rahvaste ja Iisraeli suhtele,
kuna Iisraeli ei saa mõista ilma Piiblita.
Iisrael ja juudid on uudistes vägagi esiplaanil.
On tähtis, et inimesed mõistaksid tausta,
kust juudi rahvas ja Iisraeli riik sündisid.
Ilma Piibli sügava mõistmiseta
pole võimalik aru saada juudi ajaloo ja Iisraeli riigi rajamise
laiemast kontkestist.
Samas ei saa ka Piiblit ilma Iisraelita mõista.
Esimesena on selle reaalsusega silmitsi piiblitõlkijad.
Piibel nimelt räägib
tegelikes kohtades toimunud reaalsetest asjadest.
Ei saa öelda, et tõlgid Piiblit,
kui ei saa tulla sinna, kus Piibel kirjutati.
Kui koht on olemas, peaks pääsema seda vaatama.
Tõlkijana, professionaalina,
tuleb seda tunda, et mõista Piibli konteksti.
See kontekst on olemas. See on reaalne.
Sami Tioye, mida tähendas Piibli maa nägemine sinu jaoks?
Kui Piibel räägib Jordani jõest,
mägedest ja muust, tuleb neid näha,
ja see muudab Piibli tõlkimise viisi.
See on muutnud seda, kuidas mõistan,
õpetan ja tõlgin Piiblit. Absoluutselt.
Alles tegelike kohtade nägemine
võimaldab Piiblit hästi mõista ja tõlkida.
Seisime Õlimäel ja vaatasime Siioni mäge.
Paapua Uus-Guinea elanik ütles: "Mäed? Need pole isegi künkad."
Tšaadlane ütles: "On küll mäed!"
Ütlesin: "Unustage, kuidas teised neid kirjeldavad. Nüüd näete ise!
Valige õige sõna nii, et teie keele rääkija saab õige pildi."
Isegi kui Piibli algupärase sündmuskeskkonna nägemine
on tõlkimise seisukohalt oluline,
pole isegi paljud tõlkekonsultandid, kes piiblitõlkijaid juhendavad,
kunagi Piibli maal käinud.
See on põnev. Meil on käinud 48 keelekonsultanti.
Nad on ülekoormatud.
Nemad on tõlketöö pudelikaelaks.
Neil on käsil liiga palju projekte.
Nad ei saa tulla. Võib-olla pensionipõlves.
Nii koostame nende jaoks kahenädalased kiirkursused.
Meelitasime neid tasuta giiditeenuste ja majutusega.
Marsatäis korraga. Kaheksa inimest. See töötab.
48 konsultanti on mõistnud: "Tahan seda võimalust ära kasutada."
Ühe rahvusvahelise ülikooli heebrea keele osakonna juht ütles:
"Tagasi vaadates on mul piinlik, et olin heebrea keele osakonna juht,
kunagi Piibli maal käimata."
Piibli maaga pole seotud vaid maastik, vaid ka Iisraeli rahvas,
kelle kaudu Jumal on otsustanud maailmale ilmuda ja rääkida.
Esimeses testamendis ehk Vanas Testamendis näeme,
et Jumal valis rahva,
Ta näitas oma tahet,
Ta andis oma juhised,
Ta ilmus eksisteerinud kogukonna kaudu
ja seda võib ajalooliselt tõestada.
Juba Vana Testamendi prohvet Jesaja rääkis,
et Jumala sõna pärast peavad rahvad Jeruusalemmas aega veetma.
"Aga viimseil päevil sünnib,
et Issanda koja mägi seisab kindlana kui mägede tipp
ja tõuseb kõrgemale küngastest ning kõik paganad voolavad ta juurde.
Ja paljud rahvad lähevad ning ütlevad:
'Tulge, mingem üles Issanda mäele, Jaakobi Jumala kotta,
et ta meile õpetaks oma teid
ja et võiksime käia tema radu:
sest Siionist lähtub Seadus
ja Jeruusalemmast Issanda sõna!' Js 2:2-3
Enne Jeesuse aega oli Piibel vaid kreeka keelde tõlgitud.
Muutus tuli pärast Jeesuse aega.
Räägime ajastu vahetusest.
Sadu aastaid kopeerisid kirjatundjad ustavalt
heebreakeelseid piiblitekste oma rahva jaoks.
Aga midagi juhtus. See oli midagi liiga head,
et piirduda vaid juudi rahva kasutuses olemisega.
Püha Vaimu vägi plahvatas ja kirjatundjaid asendasid tõlgid!
Püha Vaimu mõjul läks Sõna Jeruusalemmast liikvele,
kuid Piibli tõlkimine maailma keeltesse on endiselt pooleli.
Piibli tõlkimine kõigisse keeltesse
on siiski tähtis osa Jeesuse naasmise ja jumalariigi tuleku ettevalmistamises.
Hetkel eksisteerib terve Piibel 531 keeles.
Maailma ca 7000 keelest
on veel ilma terve Piiblita siiski ca 6400 keelt
ehk 92 % maailma keeltest.
Ilma emakeelse tervikpiiblita on endiselt rohkem kui miljard inimest.
Enamik allesjäänud keeltest on väikesed.
Nende rääkijate arv on siiski sama, kui soomlaste arv siis,
kui soome keel sai esimeste keelte seas maailmas
oma emakeelse Piibli 1642. a.
Ajalugu räägib, kui tähtis on emakeelne piiblitõlge.
Põhja-Aafrika oli kristlik ja algas tagakiusamine.
Piibel oli tõlgitud vaid kopti keelde. Nemad üksi jäid ellu.
Sama toimub ka tänapäeval.
Kes ellu jäävad?
Ellu jäävad kogukonnad, kel on omakeelne Piibel.
Nii usun mina. Seepärast peame kõvasti töötama
ja kindlustama, et igal kogukonnal on Jumala Sõna
omas keeles, et nad ellu jääksid.
16. saj reformatsioonini
ei pidanud Katoliku Kirik tähtsaks Piiblit rahva keelde tõlkida.
Preestrid kasutasid ladinakeelset Vulgata piiblitõlget.
Kirik oli kaotanud ka sideme oma usu heebrea juurtega,
seepärast oldi isegi Vana Testamendi tõlkimise vastu.
Piiblitõlketöö sai hoo sisse pärast reformatsiooni Euroopas
ja laienes sealt teistele mandritele.
Meie päevini on enamik piiblitõlkijaid tulnud lääneriikidest
ja nende panus on olnud korvamatu tähtsusega.
Nad on siiski tõlkinud Piiblit võõra kultuuri keskel võõrasse keelde
ja paljuski lääneliku mõtlemise kaudu.
Piiblitõlkijate Kodu rajamise ajal 20 aasta eest
toimus kogu piiblitõlkimise töös tohutu murrang.
Tekkis emakeelsete piiblitõlkijate liikumine,
kus eri rahvaste tõlkijad hakkasid ise oma emakeelde Piiblit tõlkima.
Sellest sai alguse piiblitõlkimise murrang maailmas.
Enne seda arvutati, et Piibli saamine kõigisse maailma keeltesse
kestab veel üle saja aasta.
Nüüd arvab piiblitõlkeühendus Wycliffe,
et kõigis maailma keeltes oleks mingi osa Piiblist tõlgitud
juba 2025. aastaks.
Tõlkimist on kiirendanud ka tänapäevane arvutiajastu.
Tõlkimise peadpööritavast kiirusest räägib see,
et hetkel on piiblitõlkeprojektid käsil rohkem kui 2000 keeles,
rohkem kui 130 riigis ja uusi projekte tuleb järjest juurde.
2014. a oli lisaks tervele Piiblile
tõlgitud Uus Testament 1329 keelde.
Lisaks oli vähemalt üks Piibli raamat
tõlgitud 1023 keelde.
Piiblitõlkeprojekt oli käimas 2195 keeles
ja 1860 keeles polnud tõlkimist veel alustatud.
Emakeelsete piiblitõlkijatega
hakkas üldisemaks muutuma ka Vana Testamendi tõlkimine.
Ja emakeelsed tõlkijad tahtsid hakata tõlkima Vana Testamenti
Euroopa keelte asemel otse heebrea keelest.
Minu emakeeleks on gur, mille ehitus ja süntaks
on prantsuse ja inglise keelega võrreldes täiesti erinevad.
See erineb ka heebrea keelest.
Seepärast on mul raskem mõista heebrea keelt
prantsuse või inglise keele vahendusel.
Mõistan, et ka prantsuse keele väljendusvõimalused
on heebreakeelsete tähenduste vahendamisel piiratud.
Kui tõlgin otse heebrea keelest,
märkan, et kultuuriliselt oleme teineteisele lähedal.
Meil on mitmeid ühiseid kultuurilisi jooni.
Tõlketöö otse heebrea keelest minu emakeelde
on võimsam ja realistlikum kui üksnes prantsuse keele kaudu.
Prantsuskeelsest tõlkest ei saa tähenduse täit sisu.
See raskendab igapäevast tööd.
Tahame julgustada tõlkijaid
kasutama tõlketöö aluseks algkeelset teksti.
Heebrea Ülikoolis õpivad Piiblitõlkijate Kodu tudengid
tõlketööks vajalikku heebrea keelt.
Keel avab neile ka seose heebrea kultuuriga.
Rothbergi Rahvusvahelise Kooli rektor prof Malka Rappaport Hovav
on keeleteadlane ning mõistab ka keele ja kultuuri seost.
Üks asi, mida koolitusprogrammis tähtsaks pean,
on tähtis ka tõlkimises üldiselt.
Kuna keel on kultuuriline artefakt
ja peegeldab kultuuri sügavaid omadusi,
on inimesed, kel õnnestub tõlkida ühest keelest teise,
tegelikult lootuse saadikud.
Tõlkimise kaudu võime õpetada ühe kultuuri esindajaile
teise kultuuri loomust ja sügavat mõistmist.
See kehtib eelkõige tähtsaima kultuurilise artefakti puhul,
mis meil on ja mis on sündinud siin Piibli maal,
ja see on Piibel.
See on tähtis ka Rothbergi Rahvusvahelisele Koolile,
kuna see on meie spetsialiteet:
sildade ehitamine üle kultuurikuristike
teksti põhjaliku analüüsimise kaudu.
Seepärast sobib Piiblitõlkijate Kodu koolitus meie meelest loomupäraselt
Heebrea Ülikooli Rothbergi Rahvusvahelisse Kooli.
Piiblitõlkijate Kodu 20-aastase tegevuse vältel
on mitmekümneid keeli esindavad tõlkijad
pääsenud õppima heebrea keelt Piibli kirjutamise keskkonnas.
Uus Testament on sündinud
heebreakeelse Vana Testamendi mõtlemise keskel,
mistõttu on võimalik mõista vaid selle kaudu,
millest Uus Testament üldse räägib.
Vanaks Testamendiks kutsutud esimene testament
räägib Uuest Testamendist ehk teisest testamendist.
See annab sellele tausta ja on taustaks
selle mõistmisele, mis on tulemas.
Uus Testament on esimese testamendi täitumine.
Uue Testamendi mõistmiseks tuleb mõista Vana Testamenti.
Uut Testamenti ei saa olla ilma Vana Testamendita.
Minu praktiline kogemus on, et kui rahval on juba Uus Testament,
kasvab alati vajadus Vana Testamendi järele,
kuna nad kogevad, et see pole tervik. Midagi on puudu.
Ka Uue Testamendi sõnum Messiast
saab mõistetavaks alles Vana Testamendi kaudu.
Räägime, et Jeesus on Messias.
Kust see mõte tuleb kui mitte Vanast Testamendist?
Mõiste Valitust või messiaanlikust Kristusest jääb puudulikuks,
kui sa ei loe Vanast Testamendist, et Jumal on lubanud anda kellegi,
kes päästab Tema rahva.
Seda on vaja mõistmiseks, mida Messias teeb,
kuhu Ta tuleb ja nii edasi.
Seepärast on väga tähtis
näha esimest testamenti Jumala Sõna osana.
Jumala Sõna ei saa osadeks jagada. Seda on tähtis meeles pidada.
Pole olemas "uut" ja "vana" Jumala Sõna.
Jumala Sõna on Jumala Sõna.
Aafriklased on mõistnud, et Vana Testament
on Uue Testamendi mõistmiseks vältimatu.
Lääne kristlikes kirikutes pole arusaamine alati nii kirgas olnud.
Kui roomastunud kirik 3.-4. sajandil kristluse juudi juured hülgas,
hakkas kristlaskond vaatlema Piiblit kreekaliku mõtlemise kaudu.
Kreeka filosoofia järgi
hakati nägema ka Jumalat pigem teispoolsuse tegelasena.
Iisraeli Jumal on siiski alati tegutsenud siin nähtavas maailmas,
tõelistes kohtades, tõeliste inimeste kaudu.
Usu kreekastumisega hakati Piiblit seletama pigem eeltähendustena
ja vähetähtsustati Vana Testamenti.
Suur osa kristlaskonnast elab endiselt kujutluse järgi,
et Vana Testament pole sama oluline kui Uus Testament.
Kogu Piibli emakeelde saamisel on siiski tohutu tähtsus.
Dr Sami Tioye on näinud seda oma lobi rahva seas Burkina Fasos.
Näiteks minu oma rahvas ehk lobi rahvas
sai esimese omakeelse Uue Testamendi 1965. a.
Uue Testamendi uus tõlge
avaldati 1985. a.
1985. aastast on meie ühiskonnas töötanud piiblikool,
kus õpetuskeeleks on meie emakeel.
Kuid tunneme, et ühiskond pole piisavalt tugev,
sest ühiskonda mõjutavad tugevalt rituaalohvrid, animism jms.
Uuest Testamendist üksi ei piisa.
Kristliku usu seisukohast on seega midagi puudu.
Vana Testamendi tõlketöö
käivitus 1. Moosese raamatu tõlke avaldamisega.
Hiljem valmisid Ruti ja Joona raamatute tõlked.
See muutis kõik.
Inimesed küsivad üha rohkem
Vana Testamendi raamatute järele.
Ütleme: "Peate ootama." - "Kui kaua? Me ootame neid."
3. Moosese raamat andis mulle täiesti uue perspektiivi.
3. Moosese raamat oli meie ühiskonnale väga tähtis.
See muutis kõik. Inimesed mõistsid selgelt,
mida Jeesuse antud ohver nende elus tähendas.
Kui rääkida vaid ohvrist ilma kontekstita, seda ei mõisteta.
Aga kui inimesed said lugeda 3. Moosese raamatut,
mõistsid nad ohvri tähendust. Jeesuse ohver sai õigustuse.
Emakeelsed piiblitõlkijad leiavad Piiblist aardeid,
milleni Lääne kristlastel on raske jõuda.
Näiteks Sami Tioye hakkas imestama,
miks keelab Vana Testament kategooriliselt vere söömise
ja Uues Testamendis on see elu tingimuseks.
Lõpuks kirjutas ta vere söömisest väitekirja,
mis valmis 2013. a.
Vana Testamendi põhjal teame,
et rasva ja vere söömine on keelatud.
Ohvriloom tapetakse ja inimene võib kasutada eri osi,
kuid rasv ja veri kuuluvad Jumalale.
Tollase ühiskonna mõtlemise järgi
olid need ohvrid vanasti Jumala toit. Need ohverdati Jumalale.
Kui need olid toiduks, olid Jumala toiduks seega rasv ja veri.
See ei tähendanud, et Ta tuleb alla neid sööma,
kuid need olid Tema osa, mida keegi ei tohtinud puudutada.
Kui uurisin asja oma väitekirja jaoks, leidsin Uuest Testamendist kirjakoha.
Johannese 6:52-60 ütleb Jeesus: "Kui te ei söö Inimese Poja liha
ega joo tema verd, ei ole teie sees elu."
Ta ütles seda mitu korda. Samas kirjakohas
olid jüngrid ja teised kuulajad üllatunud.
Neil oli raske aktsepteerida, et Jeesus midagi sellist ütles.
Nad ütlesid: "See sõna on ränk. Kes suudab seda kuulda?"
Lugu jätkub sellega, et paljud lahkuvad Jeesuse järelt,
kuna nad teadsid, mis toimus.
Neil oli meeles 3. Moosese raamat.
Neile oli õpetatud,
et Jumal oli karmilt keelanud rasva ja verd süüa.
Nüüd ütles Jeesus: "Kui te ei söö mu liha ega joo mu verd, pole teil elu."
Just 3. Moosese raamatu kaudu avanes Sami Tioyele,
millest Jeesus siin räägib.
Nüüd ütleb Jeesus: "See olen mina. Mina olin rasv ja veri."
Algusest peale oli asi Jeesuses.
Jeesus oli Jumala toit. Jeesus ütles, et Ta on elav leib.
Kui Ta leivamurdmise kehtestas, mainis Ta seda uuesti.
Et saaksime elu, peame aktsepteerima Jumala toitu.
Nüüd pakub Jumal meile pääsu oma lauda. Ta kutsub meid.
Minevikus tõi rahvas oma roa. Jumal ütles: "Ei huvita."
Aga nüüd kutsub Jumal meid oma lauda
ja Ta annab oma toidu, oma parima roa: liha ja vere
ning see on Jeesus. Ta andis oma ainsa Poja.
Sõna läheb Jeruusalemmast tänapäeval seega otse rahvastele
ja mitte enam Lääne kristluse filtri kaudu.
Samas jõuab rahvasteni
sõnum Jumala kuningriigist ja Iisraeli kohast Jumala plaanis.
ning valmistab neid ootama
Kuningana Jeruusalemma naasvat Jeesust.
Palvetame koos.
Aitäh, Jeesus, et naased peagi Kuningana Jeruusalemma.
Aitäh, et valmistad oma sõna kaudu maailma rahvaid
Sind Kuningana vastu võtma.
Jeesuse nimel, aamen.
Kuningriigi tuule saateid saab ka rahaliselt toetada.
Võid helistada TV7 Eesti kanali annetustelefonil:
900 1777 (kõne hind 7 euri),
teha ülekande ekraanil nähtavate kanalite kaudu
või Taevas TV7 arvelduskontodele
Swedbank EE052200221048388411 SEB EE441010220109461019
Saaja: Taevas TV7
Lisainfo: www.tv7.ee
Tõlge: Monika Jaaguri