RÖTTER & REFLEKTIONER Kosher lövhyddor
Gud befallde Israel på Sinai berg att bo i lövhyddor i sju dagar -
för att lära kommande generationer att Gud förde dem ut ur Egypten.
I detta avsnitt av Rötter & Reflektioner -
besöker vi den bibliska parken Neot Kedumim -
för att ta reda på vad som gör en löv- hydda kosher eller lämplig för sukkot.
- Här kan man uppleva hur det var på Bibelns tid -
genom en tidsresa långt tillbaka i historien.
- Wow! Så nära flygplatsen och mitt i Israel, -
och ändå hör man och ser inte planen.
- Ibland gör vi det men ja, det känns som en annan värld.
I Israel finns det höghus och modern, västerländsk kultur, -
och samtidigt kan man komma och uppleva paradiset och naturen.
Man går långt tillbaka i tiden, -
då människorna levde nära naturen i lugn och ro.
Det är kul! I början fanns här bara kala höjder, väldigt lite natur -
och all växtlighet planterades med en tanke bakom.
Här finns många trädgårdar med sitt eget tema.
Vi har trädgården för de fyra arterna, de sju arterna, -
Jesajas trädgård, en av mina älsklingsprofeter, -
och hans profetior präglas av naturen.
Så att gå här känns nästan som att se honom -
och röra vid hans vackra profetior.
- Ja, vi vill röra vid det som profeterna talade om.
Vi står nu vid dessa hyddor. Vad är det vi ser?
- Hela detta område är vigt åt sukkot-högtiden.
Sukkot är en väldigt speciell högtid som firas enligt -
den hebreiska almanackan i september-oktober, efter nyår.
Det hebreisk-judiska året börjar i september-oktober, -
men det är i slutet av skördeåret, efter skörden, -
då all frukt är plockad. 3 Mos 23:42.
Det kan verka konstigt att man har hämtat hem all frukt -
och sen går ut och bygger en hydda.
Men så lyder befallningen, mitsva, -
att vid sukkot, när du har hämtat hem en massa frukt, -
så vill du uttrycka din tro på Gud och gå ut och tacka Honom: -
"Jag sitter i en hydda som är väldigt tillfällig, -
och jag har allt detta tack vare att det har gått bra för mig, -
och jag ber Dig om ännu ett gott år med regn, -
ett gott år då jag kan skörda allt jag har odlat."
- Denna sukka är intressant. Den liknar nästan ett tält eller en tipi.
- Ja, det stämmer. Våra sukkor här är inte bara hämtade ur fantasin.
I den stora kommentaren Mishna diskuterar man fram och tillbaka -
vad som är en bra, kosher sukka och inte.
Man kan inte bara gå ut och bygga sig en sukka, det finns vissa regler.
Så tipin är intressant. Är den bra eller inte?
Är den modellen kosher eller inte?
Rabbi Eliezer diskuterar detta med de andra rabbinerna.
Rabbi Eliezer godkänner den, -
men övriga rabbiner gör det inte. En sukka bör ha minst tre väggar -
och denna är lite för tillfällig, -
som om "byggaren" var lat av sig.
- Och här har vi en på hjul, en flyttbar sukka.
- Precis. Två av dem har med transport att göra, -
för även då var folk rörliga.
Så är denna sukka kosher eller inte?
Vanliga dagar får man ju färdas, -
men inte på en biblisk högtidsdag.
Samma sak med kamelen här.
Går det bra att ha en liten sukka om man rider på kamel i sitt yrke?
Vi har ett vackert ord på hebreiska, megamel, -
en som har det som yrke, som en taxichaufför med kamel.
Det går bra en vanlig dag men inte på shabat -
eller en högtidsdag, för då ska man respektera shabat och inte köra taxi.
- Jag har en fråga innan vi ser på fler.
Du nämnde kosher eller icke-kosher.
De flesta tror att det bara gäller mat, -
men du menar väl även andra sammanhang?
Det stämmer, för kasher handlar inte bara om mat.
Det är kanske den vanligaste betydelsen, -
men kasher handlar om ifall den uppfyller mitsvan, budordet.
Du kanske vill följa budet men gör det fel, -
och då är det inte kasher.
Så det gäller många olika områden inom judendomen, -
t. ex. sukkot, och i Mishna kan man läsa om pasul eller kasher, -
rätt eller fel? Vill man följa budet kan man lika gärna följa reglerna -
och göra på rätt sätt.
- Det är ett bra veckans ord: kasher eller kosher.
Och sholesh, ordets rot, är kaf, shin, reish -
som passar in på mycket. Det betyder "i bra form".
Vi talar ju om att vara "i form" - kosher!
Det kommer av samma sak: Att göra på rätt sätt.
Så det gäller många områden inom judendomen, -
men även allmänt inom hebreiskan.
"I bra form" = kosher tov, -
och kasher är att "vara i form".
Innan vi fortsätter vår kosher- sukka-rundtur här i Neot Kedumim -
åker vi till Jerusalem och gör en snabbenkät kring veckans ord kasher.
- Sånt man får äta som jude, -
som att man inte får äta gris men kyckling går bra.
Det är kasher.
- Alla som ser det här programmet vill veta vad kasher är.
Vad betyder det och vad behöver man göra?
- Kasher är maten, ett sätt att äta.
Inte bara tillagningen, även maten måste vara kosher -
och det man lagar maten i.
Sen finns det specifika bud angående vad man får äta efteråt.
Man får t. ex. inte äta mjölkmat nära efter kött.
Så kosher är vad man får äta, vad en troende jude får äta, -
men det finns tusentals regler för vad som är kosher och inte.
- Har du lärt dig alla utantill? - Nej. Nej.
Men vissa rabbiner har det, och säger de att nåt är kosher så äter jag det.
- Är det lätt att göra?
- Ibland är det svårt, men det går.
Vill man hålla kosher så går det.
- Kosher är sån mat som Gud befallt oss att äta därför att den är nyttig.
Vi ska strax återse vår kunniga guide här i Park Neot Kedumim, Michal, -
direkt efter detta: -
Har du uppskattat Batyas mat -lagningstips här i programmet?
Många har bett om recepten för att testa dem hemma, -
och vi är glada att Batya nu har samlat dem åt dig.
De kan laddas ner från vår webbplats roots4you.tv. -
eller beställas via barry@roots4you.tv. -
så skickar vi dem gärna.
Det kommer nya recept undan för undan, -
så klicka på "Sign up" på vår webbplats, -
så skickar vi de nya direkt till din inkorg så snart de är klara.
Det blir fina matidéer till dig och din familj, -
och vi hoppas ni har kul med recep- ten som Batya finpslipat under åren.
Glöm inte att prenumerera idag.
- Okej, nu gör vi det tillsammans!
- Michal, jag har lagt märke till att sukkor kan se väldigt olika ut.
Vissa har jag aldrig sett förut, som den här skyskrapan.
- Ja, den ser modern ut, men modellen är faktiskt 2000 år, -
och det diskuteras om den är okej - kasher eller inte?
Vi har även en tvåvåningssukka, där den nedre inte är godtagbar -
men däremot den övre, eftersom man kan se stjärnorna.
Detta är själva kärnan i mitsvan.
Att vara nära naturen, se himlen, se stjärnorna.
Så skyskrapan du nämnde är inte bra enligt mitsva.
Det ska vara nära naturen, tillfälligt, nära himlen och Gud.
Därför är den övre okej men inte den nedre. Den är pasul - inte kasher.
- Förstått?
- Om jag bara gick förbi här skulle jag tro att även djuren fick en sukka.
Varför så liten?
- De måste bestämma en undre och en övre storleksgräns.
Här har vi minimum. En sukka ska vara högre än -
shmone tfachim. Tefach = en handsbredd.
Min hand är ganska liten, men en normal hand är drygt som denna, -
så 8 handsbredder á 8 cm är minimimåttet för en sukka.
Den bör vara högre än så. Nån kanske inte har råd -
och måste bygga nåt enklare. Då ska den vara minst så stor.
Jag tror på det lilla, eftersom jag själv är liten.
Men hur får man plats i en sån liten sukka? Kom så kollar vi!
Det funkar för mig!
Men så har vi också raka motsatsen, med "sukkornas World Trade Center"!
- Exakt. Den här är inte tillåten.
Man får inte bygga högre än esrim amah.
En amah är armen härifrån och hit, ett gammalt mått.
Vi har redan lärt oss tefach och detta är amah, -
och sukkan får vara max 20 amah.
Det betyder att denna inte ses som tillfällig.
Den ska vara tillfällig och behöver inte vara så hög -
även om du är jätterik. Var måttlig.
Inte för mycket, inte överdrivet.
Den ska vara tillfällig och måttlig.
Inte sån och inte sån. Nånstans mittemellan.
Amah motsvarar alltså en aln. Från armbågen till och med näven = en aln.
- Michal, så det finns en sjö här i parken?
- Jo, de är konstgjorda sjöar som vi har skapat här i Neot Kedumim -
för att visa på kultur och odling i forna tider.
Här är alltså en av dem.
Den är vacker, och jag lovade visa dig en vattentät sukka. Voilá!
- Fantastiskt! En sukka på en båt!
- Exakt! Det är som sagt det som är så vackert med allt kring sukkan, -
för det speglar hur människor levde förr i tiden.
Somliga färdades på kamel, andra med båt, -
men de ville ändå fira högtiden och uppfylla mitsvan.
Så de byggde en liten sukka samtidigt som de reste, -
och kunde äta i kosher-sukkan och uppfylla budet.
Du kan alltså komma hit och boka en sukkot-kryssning -
på Neot Kedumim-sjön.
- Som ett forntida kryssningsfartyg!
- Visst, om du får plats i den lilla båten, så varsågod.
- Man får förstås laga mat försiktigt, så den inte brinner upp. - Precis!
- Detta ser ut som ett bamburör. Vad är det?
Det heter knemida på hebreiska, ett mät-vassrör.
Vassröret har en intressant struktur. Varje del är exakt lika lång. Ser du?
Ett naturligt mått i forna dagar.
Här har vi lagt till samtliga mått på den tiden.
Den minsta är en etsba, finger.
Sen tefach, en handsbredd (8 cm), -
och så amah. Det är roligt när barnen kommer hit och mäter sig: -
"Jag är bara tre amah, fyra tefach och två fingrar!
Så lång är jag idag."
Jag kan inte, men Michal kan tala om hur lång jag är med bibliska mått.
- Du är kortare än 4 amah men längre än 3.
Jag skulle säga att du är 3 amah och 2 tfachim.
3 amah och 2 tefach.
- Det vill säga 3 alnar och 2 handsbredder.
Vasstrået är också en fin växt symboliskt sett, -
för den står för flexibilitet. Se hur den vajar för varje liten vindpust, -
men den är svår att rycka upp ur jorden.
Mishna säger att vi ska vara som vasstrån: -
Flexibla och kanske ibland böja oss lite, -
vilket hjälper oss att ta oss igenom svåra kriser -
och vara fast rotade. Följa med vinden.
Som vi har sett kan sukkor, lövhyddor, se väldigt olika ut.
Min egen sukka hemma uppfyller kasher-kraven -
men är också bekväm och rymlig nog för att hysa -
många vänner under högtiden.
Varje år i Jerusalem! Kom upp och följ med din värd Barry Segal -
och Vision for Israel till den årliga lövhyddofesten och -konferensen -
enligt profeten Sakarjas syn angående den yttersta tiden, -
att alla folk ska gå upp år efter år för att tillbe Kungen, -
härskarornas Herre, och fira lövhyddofesten.
Kontakta oss via telefon, mejl eller webbplatsen -
och anmäl dig nu! Följ med Barry & Batya i Jerusalem -
och sukkot där. Möt välkända bibellärare, organisationer, -
dans- och lovsångsteam och delta i den traditionella Jerusalemmarschen -
längs gatorna i den store Konungens stad!
Gläds med oss under sukkot-högtiden!
- Här är den ovanligaste sukkan. Vi har sett den vattentäta, -
och här har vi en trädkoja. Blev denna godkänd?
- Visst. Det enda du måste tänka på är att -
om du klättrar upp i den på shabat, så bryt inga grenar, det är förbjudet då.
Men vanliga dagar - varsågod! Njut av utsikten mitt i naturen.
Detta är min favorit-sukka.
- Du kanske bor här?
- Nej, men ett par dagar under veckan skulle jag kunna tänka mig.
Har du längtat efter att själv få uppleva Israels land, -
vandra i Jesu fotspår eller förstå Bibeln bättre?
Vi på Rötter & Reflektioner anordnar ofta resor till Israel -
och är gärna värdar för dig och din familj på ert livs resa -
när ni kommer och upplever Bibelns land med oss.
För mer info om våra resor, anmäl ditt intresse idag.
Du kan antingen ringa numret ovan, mejla oss på barry@roots4you.tv -
eller besöka vår webbplats. Hoppas vi ses i Israel!
Från Lövhyddostaden leder Michal mig till en annan viktig sukkot-plats: -
De fyra arternas trädgård, -
som innefattar tre slags grenar och en fruktsort.
Dessa fyra hålls ihop och viftas som symbol för fyra slags judar.
Den första är etrog, en citrusfrukt med både doft och smak, -
så den är viktigast med både gärningar och tro - smak och doft.
- Detta är alltså de fyra arternas trädgård?
- Det stämmer. Arbat haminim är starkt förknippade med sukkot.
Ser man sig omkring upptäcker man att här finns fler än fyra, -
för Bibeln nämner inga träd, bara egenskaper (3 Mos 23:40).
Den mest intressanta är nog pri ets adar, en väldigt tjusig frukt.
Senare, på Mishnas tid, skapade de en "dokusåpa" -
ung. som "American Idol": "Vilken frukt är vackrast och mest lämpad?"
Johannesbrödträdet var en av kandidaterna, -
men de sa: "Ja, trädet är vackert, men frukten..."
Frökapseln? Inte särskilt vacker.
Någon föreslog då granatäpplet, en vacker frukt, -
men trädet var inte vackert nog.
Fråga mig inte varför, men till slut bestämde de sig för etrog, -
en intressant men inte så känd frukt.
Den tillhör citrusfamiljen och liknar en citron men är det inte.
Etrog är mycket svårodlad. Det vet jag, -
för jag är från den by där man först började odla etrog i Israel.
På 1950-talet bestämde en familj i min by sig för att odla etrog -
i Israel. De gjorde efterforskningar och lyckades med odlingen.
Etrogfrukten är väldigt bortskämd, för en liten repa gör den icke-kosher.
Det finns en särskild, vacker marknad för de fyra arterna, -
och för ett fint exemplar kan du få betala 100 shekel!
Och det är bara till sukkot, bara för mitsvan.
Det enda du kan göra med den efter sukkot är marmelad, -
för den är oätlig som den är.
- En annan sak jag vill fråga dig om är...
Jag minns att vi gick till shuk, marknaden, för att välja en etrog, -
och det var så svårt att hitta en utan fläckar!
- Just det. Den är väldigt "bortskämd", -
och som odlare måste du skydda och vårda den noga.
En enda liten fläck som denna gör den icke-kosher.
Så den är väldigt omhuldad och mycket varsamt odlad.
Den blir väldigt lätt defekt, det ser man här, -
medan den ser bra ut, åtminstone härifrån.
Den andra arten i kvartetten är myrten, -
som har doft men ingen smak - en symbol för tro utan goda gärningar.
- Detta är som "Den förtrollade myrtenskogen", -
en mysig trädtunnel.
- Och alla är tänkbara kandidater för det vi pratade om förut, -
om att man inte ska kunna se grenen för alla bladen.
Den är så full av blad att grenen knappt syns.
Enaf ets avot - en tjock gren.
Det intressanta är att på de finaste ska tre löv utgå från samma fäste.
Vanligtvis är det bara två, men hittar man en med tre -
så får man betala dyrt på marknaden.
Att finna hadas meshulash, en triangel-myrten.
En intressant sak med myrten är att om man hugger ner eller bränner den,
så växer den upp igen ännu finare.
Vi ser i naturen att ibland kan ur en kris något livskraftigt växa fram.
En vacker symbol för när vi upplever kriser och svårigheter, -
så kan det ge oss mer energi och kraft inför framtiden.
Vi är som naturen.
Den tredje arten bland de fyra är palmen, -
som har smak men ingen doft, dvs goda gärningar men ingen tro.
- Varje år har vi en sukka därhemma med stora palmgrenar som tak.
Är det samma sort som jag ser här?
- Det ursprungliga budet var att ta grenen, kapot tvarim, -
kapot från kaf - hand, som palmgrenarna ju liknar.
Men så tror jag de tänkte: "Ska alla bära omkring på grenar på gatorna -
så kan det blir farligt." Känn här. Spetsarna kan vara otäckt vassa.
"Låt oss hitta en annan lösning."
De beslöt att istället för denna som en av de fyra arterna, -
så kan man använda palmens "hjärta".
På hebreiska heter det lulav av lev - hjärta.
Det är grenen som kommer från palmens hjärta -
och som fortfarande är sluten så här, inte öppen.
Lämnar vi kvar den på trädet växer den och öppnar sig.
Men för de fyra arterna tar man den när den är ännu är ung och sluten.
Så på marknaden letar man efter ett fint exemplar -
som är ung och sluten och inte har börjat öppna sig.
Här har vi alltså lulav, som vi även använder idag till sukkans tak.
Den är vacker, för genom den ser man stjärnorna, -
som vi pratade om förut att man ska se där man sitter ute i sin sukka.
Den fjärde och mest anspråkslösa arten är pilträdet, -
som varken har smak och doft, dvs varken gärningar eller tro, -
men som ändå viftas ihop med de övriga tre och bildar en helhet.
Det finns en gammal sång: "Jag har hämtat ner min harpa ur pilträdet..."
Och där är vi just nu: bland pilträden.
- Michal, berätta om dem.
- Du ser ju hur vackra och gröna de är, -
men då måste de leva nära vatten.
Skiljer man den från källan så torkar den väldigt snart, -
vilket påminner oss om att vi är som naturen: -
Vi behöver vatten, och blir det regnfattigt ett år så överlever vi inte.
Så särskilt mot slutet av sukkot- högtiden börjar vi be om regn.
För i vårt land och i hela regionen är vi beroende av regnet, -
eftersom vi inte har tillräckligt med vattentäkter.
Så vi är som pilträdet: Utan vatten torkar vi lätt ut.
- Då blir vi inte tårpilar, utan torrbollar!
Ingen av de fyra arterna skulle överleva utan regnet -
som faller över Israel från himlen.
Men på Neot Kedumim får vi bekanta oss med en handgjord manick -
som gör människan mindre beroende av vattnet från himlen.
- Vi känner ju till pariserhjulet på Coney Island i New York, -
men vad har vi här?
- Vi kallar det galgal antilia, ett vattenhjul, -
men det intressanta med detta är krusen runt hela hjulet, -
och när man går inuti -
transporteras vattnet här nerifrån och genom kanalen upp dit.
Vi har en terrass här med fikonträd och vinodling -
och vattnet lyfts upp som i en hiss.
- En otrolig uppfinning!
Fanns såna hjul på Bibelns tid?
- Nej, inte på Bibelns tid, utan senare -
och förmodligen sällan i Israel.
Israel har brist på vattentäkter.
Vi använder mest cisterner och brunnar.
Såna här hjul är för den som är rik och lycklig nog att ha sin egen källa.
Men i Egypten, Spanien och andra länder i regionen -
användes dessa vackra vattenhjul.
- Har detta nån koppling till sukkot eller andra bibliska högtider?
- Sukkot-högtidens främsta innebörd är att vi står inför en ny regnperiod.
Nu efter sommaren är allt väldigt torrt nu efter sommaren, -
och alla längtar efter och ber om vatten.
Man säger: Ba-chag, under denna helg, nidonim al ha-mayim, -
som om vi stod inför rätta i väntan på domen, -
om vi förtjänar vatten eller inte.
Så denna högtid handlar om vatten -
och om en desperat längtan efter ett gott regn.
Så i slutet av detta avsnitt av Rötter & Reflektioner -
reflekterar vi över den traditionella bönen om regn -
som läses från sukkot och till och med påsk.
"För Abrahams skull, undanhåll oss icke vattnet, -
för Jakobs skull, undanhåll oss icke vattnet.
Kom ihåg Mose, som i en korg togs upp ur Nilens vatten."
Översättning: Ewa Edén-Modén Himlen TV7