RÖTTER OCH REFLEKTIONER
JUDARNAS PÅSKFEST
Kom med och fira påskens sedermåltid i detta avsnitt.
Vi firar uttåget från Egypten och befrielsen från slaveri och synd.
Det står i 3 Mos 23:4-7: -
"Detta är Herrens högtider, -
de heliga sammankomster som ni ska utlysa på bestämda tider: -
I första månaden, på kvällen den fjortonde dagen i månaden, -
är Herrens påsk. Och på femtonde dagen i samma månad -
är Herrens osyrade bröds högtid.
Då ska ni äta osyrat bröd i sju dagar.
På den första dagen ska ni hålla en helig sammankomst -
och inte utföra något arbete." Som på sabbaten.
Vi firar Herrens högtid. Batya, vill du tända ljusen?
Välsignad vare Du, Herren vår Gud, världens konung, -
som välsignat oss med dina bud och befallt oss tända högtidsljusen.
Fader, tack för påskfesten där Du är centrum i vårt firande.
I Jesu, Messias namn, amen.
Framför er har ni Haggada-texten.
Påsken handlar om att berätta en berättelse.
Vi läser texten till sedermåltiden.
Vad betyder ordet seder? - Ordning.
Det hebreiska ordet seder betyder ordning, organiserat.
På sederbordet finns det ett sederfat.
På bordet finns det också tre matzabröd.
Det mittersta brödet blir ett gömt bröd, afikoman, "jag kommer".
Ordningen under påskhögtiden är något speciellt.
Måltiden återspeglar Gudomen, himlen -
och hur Gud befriade det judiska folket.
Till påskmåltiden hör ett sederfat.
Man bjuder på något grönt som persilja eller selleri.
Där finns bittra örter, som pepparrot.
Vi smakar också på charoset, en röra av mandel, nötter, vin...
Den påminner oss om murbruket som Israels barn tillverkade i Egypten.
På fatet finns också ett skenben av lamm och ett rostat ägg.
Dessa element finns med i sedern. Man följer en ordning.
Först läser man helgelsebönen, tvättar händerna, -
äter persilja doppat i saltvatten, delar det mittersta matzabrödet, -
berättar påskens historia, tvättar händerna, välsignar brödet, -
smakar de bittra örterna och charoset, äter måltiden, -
läser bordsbön efter maten, lovprisar och ber den avslutande bönen.
Jag anser att sedern och hela påsken är historiskt sett riktig -
och vi firar den som vårt folks historia.
Det är en mäktig, teologisk bild av vad försoning och frälsning betyder.
Under påsken minns vi -
hur Gud i mäktig kraft befriade våra förfäder från slaveriet i Egypten.
Detta är Guds folks, judarnas, historia.
Påsken är en skatt för dem som tror på Messias.
Han är offerlammet, Han ger påsken dess sanna betydelse.
Han dog för att vi skulle bli fria från syndens slaveri.
Vid pesach-sedern instiftade Han den heliga nattvarden som en -
åminnelsefest över att Gud befriar oss genom Jesu död och uppståndelse.
Jesus bar våra synder och sjukdomar.
Vi är inte längre rädda för domen. Vi har ett nytt liv i Honom.
Värden för påskmåltiden, -
Jesus var det på sin tid eller någon annan idag, -
ska läsa berättelsen om befrielsen från Egypten.
Hur Gud befriade Israel från slaveriet.
Att läsa berättelsen kan ta upp till fyra timmar.
Tre verser i 5 Mos samlar kärnpunkterna i berättelsen.
Det är en vacker berättelse om Guds kärlek till sitt folk -
och hur Han friköper dem. I 5 Mos 7:7-8 står det: -
"Det var inte för att ni var större än alla andra folk som Herren fäste sig -
vid er och utvalde er, ni var tvärtom mindre än alla andra folk.
Utan det var därför att Herren älskade er och höll den ed -
som han hade svurit era fäder som Herren förde er ut med stark hand -
och befriade dig ur träldomshuset, ur den egyptiske kungens hand, -
ur faraos hand. Så ska du veta att endast Herren din Gud är Gud, -
den trofaste Guden som håller fast vid sitt förbund och sin nåd -
i tusen släktled, när man älskar honom och håller hans bud."
Vi vill möta de praktiska behoven hos invånarna i Israel, judar och araber.
Joseph Storehouse är en kanal för Guds barmhärtighet -
och distribuerar mat, medicinska förnödenheter och annan hjälp -
till dem som behöver det mest.
Genom att ringa, bli vår partner eller ge en gåva via nätet -
kan du hjälpa oss möta fler människors behov.
Din gåva gör stor skillnad för människor i nöd.
Vi ska nu tvätta våra händer.
Säg "urechatz", det betyder att tvätta.
Det symboliserar tempelprästen som tvättade händerna.
Jag är också klädd som en präst. Prästen tvättade händerna -
innan han gick in i det allra heligaste för att offra.
Bara översteprästen hade lov att gå in dit.
Nu kan vi alla träda in i Guds närvaro genom Jesu offer.
Jeshua tvättade lärjungarnas fötter i detta skede av måltiden.
Joh 13:5 säger "Han hällde vatten i ett fat, -
började tvätta lärjungarnas fötter -
och torka dem med linneduken som Han hade bundit om sig."
I 2 Mos 12:3 står det: "Säg till hela Israels folk".
Mischna lägger till: "Var och en skall se sig som kommen från Egypten."
2 Mos 12:3 "...ska varje familjefar ta sig ett lamm, -
så att varje hushåll får ett lamm...
Då ska hela Israels församlade menighet slakta det i skymningen...
Köttet ska ätas samma natt. Det ska vara stekt över eld -
och ätas med osyrat bröd och bittra örter."
På bordet finns också ben av ett lamm, "zeroa".
Om möjligt, använder vi lammets skenben.
Gud räddade sitt folk med sin utsträckta arm.
Benet påminner oss om påskalammet.
Dörrposterna och övre dörrträet beströks med lammets blod.
När dödsängeln såg blodet, -
skonade han dem som bodde i huset från döden.
Det är en förebild av vad Jeshua gjorde för oss på korset.
När vi tror på Messias död och uppståndelse, -
täcker lammets blod oss och skyddar oss från dödsängeln.
Benet påminner oss om lammet, vars blod -
ströks på dörrposterna för att skydda oss från den förstföddes död.
Messias är vårt påskalamm, offret för våra synder.
Genom Honom är vi friköpta.
Saltvattnet symboliserar de första påskalammens blod -
som ströks på dörrposterna innan uttåget.
2 Mos 12:13 "Blodet ska vara ett tecken för er på husen där ni är.
När jag ser blodet ska jag gå förbi er.
Ingen straffdom ska drabba er med fördärv när jag slår Egyptens land."
Samariernas påskfirande på berget Gerissim är en unik plats att se -
hur påsken eventuellt firades för 3 000 år sedan.
Varje familj i samhället på 700 personer tar ett lamm per hushåll.
Vid skymningen efter översteprästens bön, slaktas djuren -
och man doppar fingrarna i blod.
Man märker sina pannor med blod och välsignar varandra.
Djurkroppen tillreds enligt Bibelns regler.
Fåren placeras på ett träspett med ett kors.
Lammet lyfts upp och rostas i en grop i marken under tre timmar.
Öppningen till ugnen täcks som vid en begravning.
Vid midnatt lyfts det rostade köttet upp för att ätas.
Påsktraditionerna följs också på andra ställen.
Sefanja 3:10: "Från landet bortom Nubiens floder ska mina tillbedjare, -
mitt förskingrade folk, frambära offer åt mig."
Det hebreiska ordet "minhati" kan tolkas som köttoffer.
Etiopierna offrar fortfarande påskalamm.
"Fassika" är de ortodoxa kristnas festdag i Etiopien då man firar -
minnet av befrielsen från Egypten. Den sammanfaller med påsken.
Kontakterna mellan Etiopien och Israel -
går tillbaka ända till drottningen av Saba och kung Salomos tid.
När festen Fassika närmar sig skaffar varje familj ett lamm.
På torgen, längs vägarna, i hemmen och även på bussarnas tak -
syns tecken på påskförberedelserna för det stora offret på morgonen.
Miljoner får slaktas på påskmorgonen framför dörren till husen.
Kropparna hängs ofta i dörrposterna.
På det här sättet minns man uttåget ur Egypten.
2 Mos 12:21-22 "”Gå och hämta ett lamm för varje hushåll och slakta -
påskalammet! Tag en knippa isop och droppa den i blodet som är i skålen -
och stryk blodet på det övre dörrträet och de båda dörrposterna."
Håll dig uppdaterad om vad som händer i Israel bland judar och araber.
Aktuella nyheter från ett bibliskt perspektiv.
Prenumerera på Jerusalem News Network.
Fri information, kommentarer och nyheter från landets ledare.
Du får regelbundet mejl från Jerusalem On the line -
som nu finns att få på flera språk.
Beställ brevet på vår webbplats: roots4you.tv
Det är det bästa sättet att få veta vad som händer i Israel.
På bordet finns tre matzabröd.
De symboliserar det osyrade brödet, som förfäderna åt innan uttåget.
Uttåget var så brådskande att de inte hade tid att låta degen jäsa.
Jästen symboliserar det onda.
Vi är lösta och fria genom Guds verk.
Brödet är osyrat på grund av två orsaker.
Ett är för att uttåget från Egypten var mycket brådskande.
Det fanns inte tid att låta degen jäsa upp.
Jesus jämförde syrat bröd med synden.
Därför städar judarna huset från alla smulor innan påsken.
Varför är kvällen annorlunda än andra kvällar?
Andra kvällar får vi äta syrat bröd, -
men under den här natten får vi bara äta osyrat bröd.
Varför är kvällen annorlunda än andra kvällar?
Andra kvällar kan vi äta syrat eller osyrat bröd, -
men i natt får vi bara äta osyrat bröd.
Under första århundradet såg brödet förmodligen ut så här.
Brödet måste gräddas genast efter att -
vattnet har blandats i mjölet.
Innan brödet gräddades -
försågs det med hål, så att det blev snabbt gräddat.
På det färdiga brödet -
bildar hålen mönster som av piskrapp.
Brödet som Jesus bröt är som en symbol av Hans kropp -
både till utseendet och vad Han sade om det.
"Detta är min kropp, som utges för er."
Förebilden är klar på grund av brödets utseende.
- Vi bryter det mittersta brödet i två delar!
En del lägger vi åt sidan. Den andra halvan gömmer vi.
Det är på grekiska "afikoman" och betyder "jag har kommit".
Vi kommer ihåg att Gudomens mittersta del bröts under påsken.
Vi gömmer hälften av det till minnet av Hans begravning.
Detta bröd påminner oss om Messias.
Genom Hans sår är vi helade.
- Många forskare tror att messianska judar -
lade till traditionen med afikoman till påskfirandet.
- Det är märkligt att det grekiska ordet hör till sedertraditionen.
En haggadatext medger att det är möjligt -
att antalet messianska judar ökade under första århundradet.
De började använda matzabröd som symbol för påsklammet.
Traditionen kröp in i sedern eftersom de var så många till antalet.
Nu äter vi afikomanbrödet.
I det här skedet av måltiden instiftade Jesus nattvarden, -
där vi påminns om påskens sanna betydelse.
Jesus är livets sanna bröd.
- Vid sedermåltiden instiftade Jeshua Herrens heliga nattvard.
1 Kor 11:25-26 "På samma sätt tog han bägaren efter måltiden -
och sade: 'Denna bägare är det nya förbundet i mitt blod. Så ofta ni -
dricker av den, gör det för att minnas mig.' Så ofta ni äter detta bröd -
och dricker denna bägare förkunnar ni Herrens död till dess han kommer."
Jes 53:5 "Han var genomborrad för våra överträdelsers skull, -
slagen för våra missgärningars skull. Genom Hans sår blir vi helade."
Välsignad vare Jesu, Messias, namn och Guds namn.
Lukas betonar i kapitel 22 att det inte var vilken måltid som helst.
Det var inte bara Jesu sista måltid, utan också påskmåltiden.
Jesus nämnde en man som bär en vattenkruka.
Att bära vattenkrukor var kvinnors arbete.
Det antyder att Jesus högst sannolikt -
sände sina lärjungar till en grupp esséer.
För det andra befallde Jesus dem att säga att Mästaren söker en plats.
För esséerna betydde ordet "mästare" en messiansk gestalt, -
som skulle komma för att lära dem strida som ljusets barn -
mot mörkrets barn, som de ansåg den rådande grenen av judendom vara.
Av det här kan vi dra slutsatsen -
att den kvällen var Jesus i esséernas stadsdel.
Esséerna hade en lite annorlunda kalender.
- Teorin om esséerna skulle förklara, varför Jeshua och lärjungarna -
åt måltiden en kväll tidigare än majoriteten.
Om Jeshua firade påsken -
enligt esséernas kalender, som grundade sig på solens cykler, -
då kan Han ha blivit korsfäst samtidigt som fåren slaktades.
Fyra bägare påminner oss om -
att Gud hörde, kom ihåg, såg och brydde sig, -
som 2 Mos 2:24-25 säger.
2 Mos 6:6-8 "Säg därför till Israels barn: Jag är Herren. Jag ska föra er ut
från Egyptens tvångsarbete och rädda er från deras slaveri, -
och jag ska återlösa er med utsträckt arm och stora straffdomar.
Och jag ska ta er till mitt folk och vara er Gud.
Ni ska inse att jag är Herren er Gud, som för er ut -
från slavarbetet hos egyptierna.
Och jag ska föra er till det land som jag med upplyft hand lovade ge -
till Abraham, Isak och Jakob. Jag ska ge er det som arvedel. Jag är Herren."
- Enligt Mishnan tog man på Jeshuas tid fyra bägare under påskmåltiden.
Bägarnas betydelser ges i 2 Mos 6. Det första löftet var "jag för er ut".
Den första bägaren är en helgelsens bägare.
Vi sjunger psalmer och gläder oss åt befrielsen.
Den andra bägaren kallas för frihetens bägare.
"Jag befriar er från slaveriet".
Vi lyfter bägaren till Herren och tackar för friheten.
Efter måltiden tackar man. Sedan är det dags för den tredje bägaren.
Tredje löftet var "jag frälser er".
- Den tredje bägaren är den viktigaste.
Man vet inte hur länge man har kallat den "frälsningens bägare", -
som den kallas idag.
Lukas skriver klart i sitt evangelium -
att det var efter måltiden Jesus lyfte bägaren och sade: -
"Denna bägare är det nya förbundet i mitt blod, som utgjuts för er."
Han sa dessutom att Han inte dricker den igen förrän i himmelriket.
Enligt psalmisten gläder vinet människans hjärta.
Vi ska lyssna på Batyas musikhälsning.
Välsignad är Han, som kommer i Herrens namn. Halleluja!
Välsignad är Han, som kommer i Herrens namn.
BARUCH HABA = välsignad är Han som kommer i Herrens namn.
Välsignad är Han, som kommer i Herrens namn.
Halleluja!
Välsignad är Han, som kommer i Herrens namn. Halleluja!
Tycker du om musiken i våra program?
All musik av Barry och Batya finns att få på CD och DVD.
Musiken är en unik sammansmältning av israelisk och västerländsk lovsång.
Alla skivorna finns att köpa. Ring numret i rutan eller -
eller besök vår webbplats: roots4you.tv
Skaffa dig en av dessa fantastiska skivor i dag!
Då delade Gud Röda havet.
När vattnet kom tillbaka, drunknade faraos armé.
Nu minns vi tio hemsökelser. Säg "usch".
Dessa tio hemsökelser sände Herren över egyptierna.
Vi stänker vin till minnet av fiendens plågor.
Blodet, paddorna, myggen, -
vilddjuren, pesten, bölderna, -
haglet, gräshopporna, mörkret, de förstföddas död.
Judarna tar av bägaren till minnet av plågorna.
Gud handlade inte i hat utan i kärlek till egyptierna.
Gud utmanade de egyptiska avgudarna.
Nilens gud dyrkades som guden Hapi.
Paddorna tillhörde guden som hjälpte vid förlossning.
Hemsökelserna visade egyptierna -
att Gud ÄR den allsmäktige, sanne Guden.
Gud försökte vända dem bort från avgudadyrkan.
2 Mos 9:13-14, "Därefter sade Herren till Mose: -
”Stig upp tidigt på morgonen, träd fram inför farao och säg till honom: -
Så säger Herren, hebreernas Gud: Släpp mitt folk, så att de kan hålla -
gudstjänst åt mig. Annars ska jag den här gången sända alla mina plågor -
över dig själv, dina tjänare och ditt folk,så att du förstår -
att ingen är som jag på hela jorden."
- Det här är Frälsningens bägare.
Vi är befriade från syndens slaveri. Låt oss be tillsammans.
Lovad vare Du Herre, vår Gud, -
Världens Konung, som skapar druvan på rankan.
VECKANS ORD
Låt oss dricka mycket vin.
"L'chaim" betyder "till livet".
Vi skålar för livet.
Vi tar bägaren för livet, lyckan och glädjen.
Vi dricker till lyckliga händelser. Vi hälsar livet.
"L'chaim" betyder "till livet".
Till Israels land och folk, till dem som lever enligt Toran.
Påskmåltidens avslutande bägare heter lovsångens bägare.
Evangelierna berättar att de sjöng en psalm och gick ut.
Psalmen kallas stora hallel.
Den kunde fortsätta länge.
Påskfirandets regler är skrivna i Mishna.
Judah Ha-Nasi skrev reglerna på 200-talet.
Vi bör tacka, lovsjunga, hedra, -
upphöja och välsigna Honom, som gjorde alla de här undren.
Han förde oss från slaveri till frihet, -
från sorg till glädje, från bekymmer till fest, från mörker till ljus -
och från bojor till försoning.
Låt oss till Honom sjunga halleluja (Hallel)
När påskalammet offrades, -
sjöng tempelkören psalm 113-118, lovsångspsalmerna (Hallel).
Man sjöng dem samtidigt som man offrade lammen.
Det här fördes in i hemmens sederfirande.
Innan man åt lammet, sjöng man några psalmer.
Efter måltiden gick folket ut med lovsång.
I så fall sjöng Jesus förmodligen Psalm 118 -
där man sjunger om att binda offret till altarets horn -
och om Jeshua, hörnstenen, som byggnadsarbetarna kastade bort.
Lova Herren, Hans tjänare. Tacka Herrens namn.
Välsignat vare Herrens namn nu och för evigt.
"Från solens uppgång till dess nedgång vare Herrens namn lovat."
Enligt Bibeln förkunnar Elia Messias ankomst.
Johannes Döparen fullgjorde den uppgiften.
Kanske ser vi också Elia innan Messias andra ankomst.
Den tomma stolen och bägaren är till för Elia.
Kanske kan vi också öppna dörren till Elia och säga -
"Kom Herre Jeshua!"
Vi erkänner att man inte ska tänka på framtiden bokstavligen.
Enligt några satt Jesus på den här platsen under sedern och det fanns -
ingen tom plats. Därför bör platsen ses som ett tecken på Jeshua.
Stöd översättningen av programmet: -
I Sverige: Korsets stöd r.f. PG 97572-2 eller BG 760-2014
I Finland: Ristin Tuki ry, ref. 8507 Konto: FI40 1112 3000 3427 89
Översättning: Seija Timgren Himlen TV7