RÖTTER & REFLEKTIONER
Israels högtider
Lövhyddohögtiden
Kom med oss i familjens sukka, hydda.
Vi firar en av de tre stora judiska högtiderna -
då man ska gå upp till Jerusalem.
"På 15:e dagen i sjunde månaden är Herrens lövhyddohögtid, i sju dagar."
Varför firar vi den?
Den tidigare ledande rabbin Shlomo Goren berättade för oss -
strax före sin död.
Firandet av denna högtid är ett av Bibelns bud.
Vi äter och sover i lövhyddan under sju dagar.
Vi gör det för att minnas det judiska folkets historia -
efter att de lämnade Egypten.
Folket bodde i hyddor under den 40-åriga ökenvandringen.
Toran säger tydligt: "På första dagen skall ni ta frukt av era vackraste träd,
kvistar av palmer och grenar av lummiga träd och av pilträd - -
och ni skall glädja er i sju dagar inför Herrens, er Guds, ansikte.
Alla de som är födda i Israel skall bo i lövhyddor." (3 Mos 23:40-43)
Otroligt! Palmkvistar i en trappuppgång.
Jag ska skicka en lastbil att hämta de här.
Bra gömma.
Jag skojade. Alla måste skaffa sina kvistar själva.
Mishna säger att stulna kvistar inte duger.
Omedelbart efter fastan under jom kippur börjar man äta -
och fastan avbryts.
Sedan börjar omedelbart byggandet av sukkot-hyddorna.
Ljudet av hamrande hörs i hela Jerusalem när det byggs hyddor.
När jom kippur är över, börjar folket bygga sukkot-hyddor.
Här är början till en hydda innan den är dekorerad.
Det finns fyra väggar och ett öppet tak -
samt en lucka till hunden och katten för säkerhets skull.
Judarna lämnade Egypten och vandrade i öknen i 40 år.
Lövhyddohögtiden påminner oss om hyddorna i öknen.
Historiskt sett vill man minnas vad som hände israeliterna.
Mishna klargör hurudan lövhyddan ska vara.
Lövhyddan duger inte om den är högre än 20 alnar.
En sukka kan byggas på en vagn eller ett båtdäck -
om en längre resa kräver det.
Hyddan kan också byggas på kamelryggen, -
men det går inte att gå in i den. Det förstår man ju.
Jag har kamelkörkort och kan bekräfta -
att det vore svårt att fira lövhyddohögtid på kamelryggen.
När hyddan är färdig börjar dekoreringen.
Jag köper lite dekorationer.
Vad kostar de per styck? - 10 shekel.
Om jag köper 3? - Priset per styck är samma ändå.
Ingen bra affär men fina är de ändå.
Här är dekorationerna. Chag sameah!
Här finns det mycket aktivitet, men att fira sukkot är bäst.
Vi har för lite dekorationer, så låt oss skaffa mer saker till vår hydda.
Se vilken imponerande ananas!
15 shekel? Vad kostar ananasen?
Kanske den här?
Hur mycket? 40 shekel för alla dessa.
Vackra dekorationer, men hyddans storlek avgör.
Shana tova, chag sameah!
Har alltid sagt: be inte maken att göra inköp. Han kan inte sluta handla.
Vill du veta mer om programmet eller våra kommande resor -
eller Vision for Israels humanitära arbete?
Kanske du vill köpa en lovsångs-CD med Barry och Batya -
eller ladda ner något av Batyas matrecept?
Gå då till vår webbplats: roots4you.tv
Där kan du också beställa vårt nyhetsbrev gratis.
Det går också bra att donera till vårt arbete online.
Börja utforska roots4you.tv i dag!
När man sitter i en sukka ska man inte ha dekorationer ovanför sig.
Bara träet eller kvistarna eftersom man ska kunna se stjärnorna.
Innan vi fortsätter ska vi se på veckans ord.
Vid den här årstiden säger man i Israel: "chag sameah".
- Vad betyder chag sameah? - Vid den här tiden tänker jag på -
två fraser: shana tova, gott nytt år, och chag sameah -
som är att önska en välsignad... inte bara högtid, utan -
en välsignad tid i Guds härlighet och närvaro. Chag sameah Barry!
Chag sameah!
Shana tova!
Tillbaka till vår sukka.
Rabbiner kan ge motsägelsefulla instruktioner. Rabbin Eliezer sade: -
Var och en måste äta 14 måltider i hyddan, en måltid varje dag och kväll.
Andra säger att det inte finns bud om antal måltider -
förutom att man måste äta under den första högtidskvällen i sukka.
3 Mos 23:42 säger: "Ni ska bo i lövhyddor." Men det är få som gör det.
Man är som på picknick under lövhyddohögtiden.
Man äter i hyddan och borde även sova där, -
men många gör det inte och man tillåts gå in i huset om det regnar.
Vissa rabbiner berättar att de går hem om myggorna plågar.
Om förhållandena är bra borde man också sova i hyddan.
Simon Petrus talar i det nya förbundet om oss -
liksom Paulus, om kroppen som en hydda, ett tempel.
De menar att hyddan endast är en tillfällig plats i motsats till hus.
Det påminner oss om att vår kropp som är vårt hem i detta liv, -
endast är en tillfällig boplats och inte evig.
Detta får oss att tänka på Gud och livet efter detta.
Lövhyddohögtiden har också betydelse inom jordbruket.
3 Mos 23:29: "Femtonde dagen i 7:e månaden, när ni inbärgat skörden, -
skall ni fira HERRENS högtid i sju dagar."
Under högtiden kan man köpa torkad frukt, -
speciellt dadlar. Dessa ser bra ut.
Jag vill ha dadlar.
Och aprikoser.
Frukt, nötter och allt.
Hebreiskans "skörd", "sommar" och "den sista tiden" har samma rot.
Jeshua sade flera gånger att skörden bärgas i den sista tiden.
Efter sommaren inbärgas skörden.
Skördetiden i slutet av sommaren förknippas med evangeliets -
skörd i Guds Rike.
Den symboliserar den sista tiden. I hebreiskan är detta tydligt.
I den sista tiden kommer det att bli den största skördebärgningen.
Hundratals miljoner människor omvänder sig då till Herren, -
såväl kineser som hinduer och muslimer.
KÄLLA I MOTZA
Rötter -
och reflektioner.
Lövhyddohögtiden sammanfattas i de fyra växter som nämns i 3 Mos 23:40.
Den översatta texten är inte så tydlig, -
men i hebreiskan står det pri hadar, citrusfrukt, troligen någon citron.
Palmkvistar, kvistar av lummiga träd, myrten, och pilträd används.
Det sägs att här i Motza, i närheten av Jerusalem, -
samlade man de första kvistarna av pilträd under det första templets tid.
Hur skedde pilkvist-ritualen?
Nedan om Jerusalem låg platsen Motza.
Folk gick dit för att hämta pilkvistar. Kvistarna lades runt altaret -
så att topparna böjde sig över altaret.
Det ultraortodoxa torget är den bästa platsen idag, -
att finna dessa fyra sorters kvistar för sukkot.
Vad är detta för något? - Det är hadas, som är myrten.
Det är en av de fyra sorterna som behövs.
Det är viktigt att tre av löven har sitt fäste vid samma punkt.
Löven ska vara långa, de ska överlappa -
och kvisten ska vara minst 30 cm lång.
Vad kostar det? - 40 shekel per styck, 10 amerikanska dollar.
Dessa är de bästa på hela marknaden.
Garanterar du, att den här är bra? - Ja.
Jag tar den. Jag behöver 3 stycken av dessa.
Lövet måste röra vid nästa löv.
Kontrollera först kvistens längd. Från 29 cm börjar du kolla löven.
OK, jag tar de där tre. Det blev affär.
Jag är glad att jag nu har myrtenkvistarna.
De heter hadas. Namnet Esther kommer från det ordet.
Vad kostar palmkvisten?
Vilken av dem? Det finns olika färger på etiketterna.
Den rödmärkta är bäst. - Berätta varför.
Den här är sluten ända upp. - Och de andra?
Dessa är alla kosher-kvistar. Den här är en aning utslagen.
Kosher-kvisten är bra, men inte den bästa.
Är det skillnad i priset? - 90 shekel, 50 och 30 shekel.
Vissa undersöker kvistarna själva här.
De här är av en annan sort. Dessa är dyra, därför synas de noga.
Den här palmkvisten är tjock. Den kostar 150-200 shekel.
Eller 30-50 dollar. - Är det sant?
Titta på skottet i mitten. Det är slutet.
Kontrollera att skottet går åt rätt håll. Så här.
Varifrån kommer de?
Från Egypten. Landet, som vi lämnade för länge sedan.
Den andra är från Israel.
Kan ni tro att den kvisten är från Egypten?
Kan det löna sig att hämta därifrån?
De här kom idag. - Jag tar den här.
Det blir 90 shekel.
Chag sameah!
Kvisten är vald med omsorg, -
och kontrollerad av rabbiner.
Myrten har jag här. Nu fattas endast citronen.
Mishna definierar hurudan citronen, etrog, ska vara.
Rabbi Meir säger: Den minsta har storleken av en valnöt.
Rabbi Judah säger, att den ska vara stor som ett ägg.
Den största är sådan att man kan hålla två stycken i en hand.
Rabbi Jose tillåter så stora att man behöver -
båda händerna att hålla i dem. - Den är felfri.
En felfri citron.
Det är alltså inte citronens storlek som är viktig?
Nej. Nästan alla är kosher, så stora nog för välsignelsen.
Jag tittar på den här.
Du kan titta med förstoringsglas.
Vi tittar, så att det inte finns någon fläck eller prick, -
som symboliserar ofullkomlighet.
Alla dessa duger till lövhyddohögtiden, -
men jag letar efter den finaste av alla som är fina.
Den här hade en fläck så jag letar vidare.
Den här har fin form.
Den här buktar inåt, ett bälte.
Jag tar den här. Den är inte dyrast, -
och dess gula och gröna färg är fin och den har fin form.
Jag väljer den.
Bra köp. Det blir 70 shekel.
De kan kosta hundratals shekel. (1 shekel = 1,90 sek / 0,20 euro)
Jag gjorde en bra affär. Försäljaren var hjälpsam.
Vi säger chag sameah!
Efter besöket på torget är det dags för musik.
Jes 60:1-2 Stå upp, var ljus från albumet Sh'ma Yisrael.
Stå upp, var ljus, Jerusalem, -
ty ditt ljus kommer, och Herrens härlighet går upp över dig.
Tycker du om musiken i våra program?
All musik av Barry och Batya finns att få på CD och DVD.
Musiken är en unik sammansmältning av israelisk och västerländsk lovsång.
Alla skivorna finns att köpa. Ring numret i rutan eller -
eller besök vår webbplats: roots4you.tv
Skaffa dig en av dessa fantastiska skivor i dag!
Vi har nu de fyra sorterna till sukkot -
och allt som behövs för att binda ihop dem.
Palmkvistritualen pågår under hela lövhyddohögtiden.
Ceremonin hoshana rabba är festens höjdpunkt.
Vi köpte palmkvistarna, citronerna och myrten på Mea Shearim torget.
Nu har vi förflyttat oss till den Västra muren.
Lövhyddohögtidens sjunde dag är hoshana rabba, -
lövhyddohögtidens höjdpunkt.
Då ber man vissa specifika böner.
Min vän undervisar mig, eftersom jag inte kan bönerna.
Välsignad är du Herre, världsalltets konung, -
som helgade oss till att lyda Guds befallning, -
och som uppmanade oss att vifta med palmkvistar. Amen
Vifta med palmkvisten tre gånger i den där riktningen.
Vifta framåt och bakåt, -
och sedan åt motsatta hållet.
Tre gånger. Bortifrån hjärtat.
- Tack. Ha en trevlig fest! - Vi gör detta för Hans skull.
Enligt Mishna ska man vifta med kvisten -
först och sist under psalmen.
"Låt oss tacka Herren!" och "Herre, hjälp oss!" (Ps. 118)
Någon kan fråga varför vi viftar med dessa kvistar, -
åt alla fyra väderstreck: nord, syd, öst och väst?
En anledning är att vi ber Gud om beskydd för katastrofer, -
orkaner och förödande väder.
Vi ber om fint väder.
När vi lyfter kvisten mot himlen, och sedan ner mot jorden, -
ber vi om stor skörd och gott nytt år.
Att piska jorden med pilträdets kvist har inte sin grund i Bibeln, -
utan i kabbalan.
Man slår på marken med den här pilkvisten.
Lövhyddohögtiden symboliserar budskapet om Messias rike.
Glädje utmärker både den kristna och den judiska traditionen.
Slutet är gott. Kristna och judar är tillsammans.
Messias återvänder och det blir fred. Vi tror på ett gott slut.
Lövhyddohögtiden är en väldigt viktig fest.
- Var är alla? - Har du inte hört?
Vi renoverar. Alla är ju och firar sukkot!
Låt det inte hända dig! Boka din plats i dag!
Lövhyddohögtiden, varje år i Jerusalem!
Enligt Mishna inträffade lövhyddohögtiden vid tiden -
för vattenofferceremonin då templet stod i Jerusalem.
Den gyllene kannan fylldes med vatten från Siloadammen.
Då man kom till Vattenporten blåste man i shofaren.
Kannan transporterades till Tempelberget -
och medan översteprästen bad om regn för året, -
hälldes vattnet över altaret.
Det var under vattenceremonin, -
som Jeshua gav löftet om den Helige Ande.
Joh 7:37-38: "Jesus stod upp och ropade: 'Om någon törstar, -
så kom till mig och drick! Den som tror på mig, ur hans innersta skall -
strömmar av levande vatten flyta fram."
I judendomen ber man böner om välsignelse.
Mellan påsken och lövhyddo- högtiden välsignar man daggen.
Man förväntar sig ännu inget regn.
Det är en judisk sed, att man ber om regn -
under lövhyddohögtiden, med tanke på jordbruket.
Profeterna förknippade regnet med andligt regn.
De uppmanade att be om regn vid regntiden.
Toran talar om jordbruk, profeterna gav det profetisk innebörd.
De säger att regnet kommer i den sista tiden, så vi måste -
be om naturligt regn och andligt regn.
Lövhyddohögtiden handlar om detta.
I Nya Testamentet säger Jesus -
att Han menar utgjutelsen av den Helige Ande.
Herren regerar, regerade igår och kommer regera i all evighet.
Efter lövhyddohögtiden firar man simhat tora, -
då den årliga läscykeln av Toran fullbordat ett varv.
Glädje i lagen är en nyare tradition.
Alla Torarullar tas med under den här festen -
och man går runt med dem sju gånger. Detta fortsätter i flera timmar.
Glädjen är som störst när man går runt predikstolen med rullarna.
Det är skördetid, tillfredsställelse, man tackar Gud.
Läsningen av 5 Moseboken är avslutad vid simhat tora -
och läsningen av 1 Moseboken påbörjas.
Vi prisar Gud för att cykeln av läsning blivit fullgjord.
Judendomen är en cyklisk religion.
Alla populära traditioner har inte grund i Bibeln, t.ex. fallet med lulav.
Rosh hashana är inte heller det bibliska nyåret.
Ett annat exempel är Jeshuas födelsedag.
Många firar den 25/12, men det kan härstamma från -
hedniskt firande av vintersolståndet.
Det är mer sannolikt att Jeshua föddes under lövhyddohögtiden.
Det står i Johannes 1:14: -
"Och Ordet blev kött och bodde (tabernaklade) bland oss."
Det finns bra stöd för påståendet -
att Jeshua föddes vid tiden för lövhyddohögtiden. Gällande präster -
ser vi i Mishna att det som hände Sakarias, -
Johannes far, hände vid en viss tidpunkt -
hans hustru Elisabets graviditet -
och Mirjams, Marias, graviditet.
Dessa uppgifter pekar -
på tiden för lövhyddohögtiden.
Alltså om Jeshua föddes under lövhyddohögtiden, -
så 8 dagar efter detta hade man enligt judisk tradition -
gjort omskärelsen. - Alldeles.
Det är intressant att om Jeshua föddes första dagen under sukkot -
och tog sin boning (tabernakel) hos oss, vilket man spekulerar om, -
då hade Hans omskärelse infallit under festen shemini atzeret.
Omskärelsen skedde alltså under en annan judisk fest.
Detta skulle jag vilja tro, men det går inte att bevisa.
Det går åtta dagar innan Jeshua kommer in i förbundet -
och samtidigt slutar lövhyddohögtiden.
Stöd översättningen av programmet: -
I Sverige: Korsets stöd r.f. PG 97572-2 eller BG 760-2014
I Finland: Ristin Tuki ry, ref. 8507 Konto: FI40 1112 3000 3427 89
Översättning: Hilkka Knutsson Himlen TV7