Shalom Jerusalemista!
Tänään käynnistyy uusi ohjelma TV7 Israel Newsin tuotannossa.
Ohjelman nimi on Suurvallat pelissä.
Oli kyseessä sitten shakki tai backgammon, jalkapallo tai koripallo, -
nähtäväksi jää, myös sopeutuvatko kaikki pelaajat pelisääntöihin.
Keskustelemme myös tästä.
Niin kuin YK:n turvallisuusneuvostossa on viisi pysyvää jäsentä, -
samoin meilläkin on P5, viisi panelistia.
Arvostetut kollegani ovat kokeneita tarkkailijoita -
ja eläköityneitä upseereita.
Ulkomaanpalvelun virkamies ja entinen suurlähettiläs Danny Ajalon -
joka on myös Israelin entinen apulaisulkoministeri.
Eläköitynyt eversti Miri Eisin, joka on kokenut tiedustelu-upseeri, -
ja jolla on kokemusta ylemmiltä valtionhallinnon tasoilta.
Eläköitynyt eversti, tohtori Eran Lerman -
jonka erikoisalaa ovat tiedustelu ja kansallinen turvallisuussuunnittelu.
Eläköitynyt eversti Reuven Ben-Shalom, -
ilmavoimien veteraanilentäjä. Toivotan teidät tervetulleiksi mukaan.
- Tästä tulee mielenkiintoinen lento. - Kyllä, pitäkää penkeistä kiinni.
Kun puhumme voimatekijöistä, -
koitamme suunnata teleskooppimme maailmalle.
Mikroskooppimme suunnataan Israelia ja Lähi-itää kohti.
Ennen kuin menemme maailman- valtoihin ja valtioiden välisiin peliin,
mietitään hetki termiä "valta".
Onko se yhä olennainen vai aikansa elänyt?
Näimme hiljattain kuinka yhtiöt Google ja Facebook -
olivat myrskyn silmässä.
Viimeisen parin vuoden ajan -
tärkein toimija on ollut FDA, -
eli USA:n elintarvike- ja lääkevirasto.
Koko maailma on noudattanut sen neuvoja.
Miri, miten sinä näet nyt vuonna 2021 -
termin valta?
Onko se maailmanvalta, alueellinen valta vai monikansallinen valta?
- Se voi olla mitä tahansa näistä.
Olemme nyt vuodessa 2021.
Puhuimme ennen Iso-Britanniasta. Se oli suurvalta.
Ranskakin oli sitä, mutta kukaan ei taida katsoa niitä enää sellaisina.
Jos maailman maita tarkastellaan, on yhä maita -
joilla on valtavasti vaikutusvaltaa alueensa ulkopuolella.
USA:kin on vielä voimissaan, mutta se ei ole enää entisensä.
Venäjä haluaa olla yhä suurvalta.
Kiina on etenemässä.
Tässä on kolme suurta maata, joilla on vaikutusta rajojensa ulkopuolella.
Sekä lukumääräisesti että muilla keinoin.
Alueelliset intressit ovat yhä olemassa, ja siinä mielessä Israel on valta.
Ei maailmanvalta, vaikka toiset joskus niin ajattelevat.
Me olemme yksi valta pelissä, vaikka emme niin ajattelisikaan.
Tämä on yksi osa muutosta. - Ehkä he tarkoittavat maailman jurya -
maailmanvaltana.
- Voimme heti sukeltaa kaikkiin haasteisiin, -
maailman tuomaristo ja maailmanvalta -termit voivat sekoittua, -
ja se voi olla pelottavaa. Tällaista ei ole kuultu ainakaan 70 vuoteen.
- Valtio on palannut, -
toisin kuin valtion heikkenemisestä yleensä oletetaan.
Valtion auktoriteetin rajojen katsotaan murentuneen.
Mainitsit Facebookin kaltaiset yhtiöt.
Jos muutama vuosi sitten meni suuren öljy-yhtiön pääkonttoriin, -
Shellin konttoriin Alankomaissa tai Exxonin konttoriin, -
joutui tekemisiin hallinnon kanssa joka katsoi olevansa maailmanvalta -
omine oikeuksineen.
Rex Tillerson koki saaneensa alennuksen kun siirtyi Exxonilta -
USA:n ulkoministeriksi aikanaan.
Koronan ja muiden haasteiden takia -
sekä tarvikkeiden toimitusketjujen muutosten takia -
valtion, hallitsemisen ja hallintojen tärkeys kasvaa.
Hallitukset kontrolloivat mittavia resursseja, -
jotka ovat yhtä tärkeitä tässä tarinassa kuten USA ja Kiina, -
mahdollisesti myös eurooppalaiset maat, lähinnä Saksa -
enemmän kuin Ranska ja Britannia, mutta yhdessä enemmän, -
mikäli saavat päätettyä mitä tällä vallalla tehdä.
Niillä on valta vaikuttaa muiden elämään.
- Jätän Dannyn aiheeksi puhua kansainvälisistä järjestöistä -
kuten Natosta, EU:sta ja YK:sta.
Nyt on lisäksi Aukus ja Quad -liitot muiden ryhmittymien lisäksi.
Kysyn sinulta Reuven alikansallisista toimijoista.
Meidän alueella on Hamas, Hizbollah, Al-Qaida, Daesh eli Isis, -
ovatko ne maailmannäyttämön pelureita?
- Jos on ajatellaan vallan peruskysymystä, -
niin kyse on valtakamppailusta.
Pidämme itseämme länsimaana.
Länsimaat näkevät edistävänsä arvoja.
Ne ovat tärkeitä mutta kyse on valtakamppailusta.
Näkemyksiä muokataan. Miri mainitsi maamme koon.
Olemmeko niin dominoivia jos katsomme kokoamme.
Kyse on myös siitä mitä halutaan ja mitä ilmaistaan avoimesti.
Kaikkien pienempienkin pelureiden täytyy sopia isompaan kuvaan.
Mitä viime vuosien strategiseen ymmärrykseemme tulee, -
nyt mietitään miten tämä kaikki on voitettavissa.
Isot kilpailijamme käyvät välikäsisotaa meitä vastaan.
10-20 vuotta sitten puhuttiin siitä millaiset päämäärät Hamasilla on.
Mutta ei enää. Se on pelinappula osana isompaa kamppailua.
Virhelaskelmia voi toki joskus syntyä.
Välikäsiä rahoittava, kouluttava ja käyttävä taho -
saattaa joskus jopa vihastua niiden tekemisistä.
Hizbollah saattaa käynnistää operaation Israelia vastaan -
mutta Iran ei välttämättä ole tahtonut sitä. Tämä pitää nähdä -
osana alueen valtaspektrumia, miten nämä pelurit istuvat siihen.
Muslimimaailmassa voimasuhteet muuttuvat sunnien ja shiiojen välillä.
En mene nyt terminologiaan, pahan akselista on joskus puhuttu.
Sille on nyt uusi nimi, ja tämä on se tapa nähdä asiat.
- Tuppaan nyt väliin. Ikään kuin meillä olisi tarve määritellä joko tai.
Nyt on vuosi 2021, asiat ovat paljon monimutkaisempia.
Mielestäni Hamas ei ole vain pelinappula.
Sama pätee Hizbollahiin.
- Eikö maailma olekaan jaettu hyviksiin ja pahiksiin?
- Nykyään puhutaan rokotetuista ja ei rokotetuista.
- Danny, aloitit diplomaattisen urasi Israelin YK-lähettiläänä.
Siitä on kolme vuosikymmentä.
Mikä kansainvälisten järjestöjen tämän hetkinen tilanne on?
- Erittäin vivahteikas.
Jos järjestöjä tarkastellaan II maailmansodan jälkeen -
jolloin ne rakennettiin, niin ne olivat täynnä toivoa.
Kuten oli USA:n presidentti Woodrow Wilsonin Kansainliitto-idean myötä -
vaikka kongressi tuolloin torppasi sen.
Kansainvälinen yhteisö on hyvin muuttuva termi, -
ja se on lähes voimaton.
Miksi? Koska niiden itsenäisyys riippuu voimavaltioista, -
oli tekijänä sitten raha, vaikutusvalta, poliittiset tai mitkä tahansa resurssit.
Kun sanon vivahteikas, katsokaa Bretton Woodsin järjestelmää, -
Kansainvälistä valuuttarahasto IMF:ää tai Maailmanpankkia.
Ne ovat hyvin vaikutusvaltaisia niiden keskuudessa jotka tarvitsevat niitä.
Etenkin kehitysmaiden keskuudessa.
- Niillä on myös vaatimuksia, ja joskus hallitukset eivät voi vastata niihin.
- Totta, ja tämä luo sisäpoliittisia ongelmia noissa maissa.
- Se tarkoittaa että niillä on vaikutusta.
- Tietenkin. Riippuen siitä missä ja milloin.
Jos katsotaan muita suuria kv. järjestöjä niin mikä on voimakkain?
YK:n turvallisuusneuvosto.
Sillä on kappaleen 7 nojalla valta asettaa pakotteita -
niin kuin se teki Iranin ja Irakin kohdalla.
Sillä on valta käynnistää sotilasope- raatioita mitä tahansa maata vastaan.
- Niin kuin Libyassa 1973.
- Mikä on jutun juju tässä?
Se ei ole autonominen eikä itseohjautuva.
Se ei ole itseriittoinen. Miksi?
Koska USA:n pitää olla mukana, sekä P5-maiden veto-oikeuksineen.
Ne sekoittuvat keskenään. Ennen Venäjää oli Neuvostoliitto...
- Meillä oli mahdollisuus vuoden 1991 ja 2010-luvun puolivälin välissä, -
jolloin Venäjä oli kovin varovainen -
ja Kiina arasteli veto-oikeuden käyttöä.
Silloin oli jonkinlaista yhtenäisyyttä.
Turvallisuusneuvoston päätöslauselmien määrä -
hyppäsi yhtäkkiä sadoista tuhansiin.
Nyt ajaudutaan taas polarisoinnin aikaan.
- Jos saan niin nimeäisin vielä kolme muuta järjestöä.
YK:n ihmisoikeusneuvosto on Israelin tapauksessa hyvin oleellinen.
Poliittisesti sillä ei ole juuri valtaa, mutta 50 prosenttia -
kaikista päätöksistä tehdään Genevessä meitä vastaan.
Se luo samalla yleistä mielipidettä, ja tämä on paha asia -
kun tullaan poliittiseen sodankäyntiin.
Kansainvälisellä Haagin rikostuomioistuin ICC:llä -
on myös valtaa, niin kuin nähtiin Serbian Milosevicin tapauksessa.
Tai Sudanin Omar al-Bashirin tapauksessa.
Hän piileskelee vieläkin mutta silti.
Kyse ei ole supervallan antaman tuen laajuudesta.
Esimerkiksi USA tukee Israelia, mutta sitä ei ole ratifioitu.
- Reuven, sinä olit yhteydessä moniin ulkomaisiin ilmavoimiin -
Israelin ilmavoimissa palvellessasi.
Turkin ilmavoimat oli sinun paras kaverisi.
Ainakin melkein. Nyt se ei ole sitä.
Tästä nouseekin kysymys -
monien järjestöjen jäsenyydestä olematta kuitenkaan niissä mukana.
Turkki on Naton jäsen, mutta ei EU:n.
EU haluaa ohittaa kyseiset esteet ja perustaa omat sotavoimat.
Vaikka useimmat Nato-valtiot pois lukien USA ja Kanada -
ovat mukana molemmissa järjestöissä.
Miten ratkaista tämä ongelma?
- Otit esille jälleen pari lyhennesanaa ja tiivistit niihin kaiken: -
yksi järjestö ja toinen pirstaloitu- neempi lyhennesana ja siinä se.
- Ratkaisemme maailman siis rakentamalla lyhennesanoja.
- Kyllä, uusia järjestöjä ja alajärjestöjä..
- Sitä kokeiltiin jo kerran. Se oli kaaos.
- Nyt on tämä Aukus-liitto, joka on perustettu vain yhtä asiaa varten.
EU:ta ja Turkkia tarkasteltaessa on hyvä nähdä asiat historiallisesta -
näkökulmasta.
Meillä oli mukavaa aikaa turkkilaisten kanssa, toivottavasti näin on vielä.
Heillä on toki omat tavoitteensa. Turkki haluaa Erdoganin myötä -
tulevan nähdyksi ottomaanien imperiumin kaltaisena mahtina.
Euroopan haasteet voi ymmärtää kun he rakensivat näitä järjestöjä.
Heillä täytyy olla yksimieliset päätökset monen kansan kesken.
Israelin näkökulmasta on mielenkiintoista katsoa Natoa, -
me haluamme olla aina mukana menossa.
Emme aina ole välttämättä diplomaattisesti virittyneimmillään -
vaan haluamme olla mukana "kartalla" tai Centcomin nettisivuilla.
Israel pyysi tätä vuosia ja lopulta USA soi tämän suuren "lahjan".
Olemme joskus vähän naiiveja.
Centcom eli USA:n sotatoimialueen Lähi-idän, Itä-Afrikan Keski-Aasian -
päämaja. Israel on nyt päässyt sen vastuukeskiöön, joka on iso asia.
Meidän täytyy tarkastella tarkkaan Turkin ja EU:n intressejä -
ja olla laskelmissamme tietoisia haasteista -
kuten olemmeko Nato-jäseniä vai ei.
- Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA -
voidaan myös ottaa tarkastelun kohteeksi.
Pelataan ensin vähän peliä.
Perustuen YK:n turvallisuusneuvos- tosta täällä mainittuihin asioihin.
Oletetaan että olisimme nyt täällä NBA:n eli koripalloliigan -
varaustilaisuudessa.
Jokainen seura saa varata yhden pelaajan vuorollaan -
mutta nyt uuteen turvallisuusneuvostoon.
Jokainen nimeää yhden, yhteensä siis viisi.
Minä isäntänä valitsen USA:n. Miri?
- Kiina. - Minä valitsen EU:n.
Tai sittenkin Britannia.
- Sinä olet traditionalisti. Eran?
- Intia. Se voisi olla tasapainottava maa, -
jos se laittaisi asiansa kuntoon mitä pääministeri Modi yrittääkin.
Tähän kiteytyy Indopasifisen merialueen ja Quad-liittouman aie, -
saada Intia tasapainottavaan asemaan.
Se voisi olla ratkaisevin tekijä.
- Venäjä ja Ranska eivät pitäisi sinusta.
Mutta asian voi korjata myöhemmin.
Aiemmin argumentti oli että P5 koostui ydinmahdeista -
jotka ydinsulkusopimus tunnustaa.
Intia ei ole osa tätä sopimusta, -
mutta Obaman hallinto päätti sivuuttaa tämän esteen -
ja avata uuden luvun Intian kanssa.
- II maailmansodan voittajavaltiot P5 -
ei sisällyttänyt Kiinaa valtasuhteisiin.
Myöhemmin Kiinan tasavallasta tuli kommunistinen maa.
- Toivottavasti kukaan ei loukkaannu kun sanon että Ranska on yksi -
II maailmansodan voittajavaltioista.
- Täytyyhän ranskalaisten saada kertoa tarinoitaan.
- Kun neljä sotilasta -
kantaa haavoittunutta toveriaan paareilla -
niin tätäkin pidetään sotilaana.
- Ranska valloitettiin ja miehitettiin.
- Mainitsitte YK:n.
Olin siellä kolme vuosikymmentä sitten.
Sitoutumattomat maat esittivät turval- lisuusneuvoston suurta muutosta.
Ne sanoivat etteivät tule edustetuksi siinä, -
ja että tilanne on jäädytetty II maailmansodan jälkeiseen aikaan.
Argentiina halusi mukaan neuvostoon mutta Brasilia sanoi ei, -
jos te olette siellä niin mekin haluamme edustaa Etelä-Amerikkaa.
Etelä-Afrikka halusi edustaa Afrikkaa, mutta Egypti halusi tehdä sen.
Samoin tapahtui Intian ja Pakistanin, Japanin ja Australian kohdalla.
Joten viisi perinteistä näyttää jatkavan, siksi valitsin Britannian.
- Reuvenilla on vielä yksi. - En äänestänyt vielä.
Äänestyksemme heijastaa sitä että meillä on sodanjälkeinen ajattelutapa.
Afrikkalaisena sanoisin ettette voi jakaa maailmaa tällä tavoin.
Minun ääneni on että ilmoitan ettei Venäjä ole mukana siinä.
- Olen samaa mieltä. - Mutta olisiko se Saksa?
- Ehdottomasti ei. - Samaa mieltä, Afrikka mukaan.
- Muista Reuven että venäläisiä voi paeta mutta heiltä ei voi paeta.
- Ehkä äänestänkin heitä jotta he eivät vaivaa meitä.
Otetaan heidät kelkkaan vaikka he eivät ansaitse sitä.
- Reuvenin kommentti nostaa esiin yhden lyhennesanan.
Mutta se on sitäkin tärkeämpi: LM (suomeksi SM).
Se on epävirallinen mutta sitäkin voimakkaampi: samanmieliset.
Venäjä ei selkeästikään kuulu tähän ryhmään.
Eikä myöskään Kiina.
Jos haluatte osoituksen siitä mitä samanmielisten ryhmä voisi olla, -
niin mennään etelä-Israeliin -
ja katsotaan ketä lentää Sininen lippu -harjoituksessa.
Siellä on USA, Britannia, Ranska, Saksa, Italia ja Kreikka.
Sekä UAE (Arabiemiraatit) ilmavoimien komentajineen.
Tieteisfiktio on saapunut Israeliin!
- Komentajalla on mukana myös muuta henkilökuntaa.
- Ja he ovat osallistuneet kanssamme Iniochoksen sotaharjoitukseen -
Kreikassa jo vuosien ajan, intialaiset myös.
Tämä yhteisöllisyys liittyy orientoitumiseen -
kohti tulevaisuutta. UAE on monarkia.
Se ei ole demokratia, mutta se on demokratiaan suuntautuva.
Intia on autoritäärinen demokratia -
mutta se on maailman suurin demokratia.
- Samanmieliset vastaan kapea- mieliset tai yksinkertaiset?
- Samanmieliset vastaan ne joilla on eri näkemys globaalista järjestyksestä.
- Sukelletaanpa tuohon hetkeksi, miten eri maat näkevät itsensä.
Olemme vuodessa 2021, emme sodan jälkeisessa ajassa.
Kaikilla on pääsy tietoon käsiksi kaiken aikaa.
Ihmiset saadaan liikkeelle ja tekemään asioita.
- Sinä pääset käsiksi tietoon, kiinalaiset ja iranilaiset eivät.
- Olen samaa mieltä kanssasi.
Jos katsotaan huoneiden numeroita niin Intia ja Kiina dominoivat niitä.
Kyse on myös omakuvasta.
En usko että intialaiset, en puhu nyt Modista, pitävät maataan -
maailmanvaltana, mutta kiinalaiset pitävät omaansa varmasti.
Tässä mielessä ihmettelen eteenpäin katsomista omakuvasta käsin, -
ja sen vaikutusta. Tähän yksi Israeliin liittyvä näkökulma.
Reuven puhui pikku-Israelista.
Kukaan ei tainnut huomata. Minäkin menen nyt pikku-Israeliin, -
se on meidän omakuvamme. Mutta me olemme voimatekijä Lähi-idässä.
Samanmieliset tulevat luoksemme voimamme vuoksi.
Näemme itsemme pikkuisena, mutta niin ei nähdä ulkopuolelta.
- Alueellisesti olemme New Jerseyn kokoluokkaa.
- Tai Massachusettsin. - Ehkä olemme suunnilleen...
- Talouden koko on hyvin tärkeä.
Sekä keitä ovat mukana olevat pelurit. - Olemme väärässä painoluokassa.
- Samaa mieltä, tässä on ongelma johon heijastan oman näkemykseni -
joka on että retoriikkamme tulisi aina heijastaa vaatimattomuuttamme.
Etenkin kun ajamme Lähi-itään rauhaa ja vakautta.
Ei kannata käyttää voimaa ja dominanssia projisoivaa retoriikkaa.
Vaikka käytämmekin "voimaa". Sanoisin mielummin "voimapesä" -
monella avainalalla, tai "varteenotettava voimatekijä".
Kiina on todellakin nousussa.
Se panostaa paljon terminologiaan ja retoriikkaan.
Se takoo fraasin ja sitten muuttaa sitä, niin kuin Vyö ja tie -hankkeen -
nimenmuutoksessa nähtiin. Miksi? Vaikuttaakseen siihen miten heidät -
koetaan.
Rauhallinen nousu kuulostaa pelottavammalta kuin -kehitys.
Se panostaa retoriikkaan paljon jotta sitä ei pelättäisi. Pystyisimme samaan.
- Palataan YK-peliin.
Ykkösluokassa istuu viisi jäsentä, -
sitten on yleiskokouksen economic-luokka, -
mutta pitäisikö se olla business-luokka?
Luokka joka sijoittuu keskelle, -
koostuen BRICS-talousmaista Brasilia, Venäjä, Intia ja Kiina...
- Ne yrittäisivät heittää tiilen (brick) USA:n ikkunasta läpi.
- Tai G20-maista.
Vanha erottelu ensimmäisen maailman -
ja toisen eli itä-Euroopan Varsovan liiton sekä kolmannen maailman välillä
ei ole enää voimassa.
- G20 on kiehtova kehitystarina.
Se on kehittynyt G-maiden tuloksena, -
rikkaimpien ja voimakkaimpien länsimaiden samanmielisten kerho.
Periaatteessa se oli -
Nato plus Japani.
Naton avaintekijät plus Japani.
Se dominoi maailmantaloutta ja tilannetta v. 1973-1974 -
öljykriisin jälkeen.
Tämä on G7-maiden alkuperä.
Vuoden 2008 globaalin talouskriisin jälkeen kävi hyvin selväksi, -
ettei G7 ole enää riittävä.
Suurimmat suvereenit varannot ovat Kiinan käsissä.
Niinpä näimme G20-maiden nousun.
Se on multipolaarinen ja siihen kuuluu Kiina ja Intia, -
sekä moni kehittyvä maa.
Saudi-Arabia on myös mukana, -
Indonesia, Brasilia jne.
Jos pitää olla rahataloudellinen ryhmä joka katsoo talouden tulevaisuutta, -
niin silloin se on G20, silloin siitä tulee merkityksellisempi.
- Entä OECD, eikö se ole ylin 10 prosenttia luokasta?
- Taloudellisessa mielessä kyllä. Israel on siunattu kun on mukana.
- Ei siunattu, vaan mukaan kutsuttu.
- Kyllä, mutta olemme ohittaneet kuopat kahdesti menneisyydessä.
Kahdesti historiassamme, vuonna 1956 kerran -
enkä mene mitä ja miksi -kysymyksiin tässä nyt.
Jotain sellaista tapahtui, mitä ei olisi tapahtunut paria viikkoa myöhemmin.
Sama päti vuosina 1956 ja 2010.
Jos olisimme hakeneet jäsenyyttä kaksi viikkoa myöhemmin, -
Turkki olisi käyttänyt veto-oikeuttaan.
OECD-järjestö toimii yhteisymmärryksen voimin.
Tämä oli kaksi viikkoa ennen Mavi Marmara -saattueen välikohtausta.
Israelia ei olisi kutsuttu enää koskaan sen jälkeen.
- Myös Chile oli jäsenehdokkaana meidän kanssa.
Ne eivät olisi ottaneet yhtä ilman toista, joten meillä oli painetta -
Chilen ja Etelä-Amerikan tahoilta sekä USA:lta omine intresseineen, -
mutta OECD:llä ei ole poliittista valtaa, sillä on taloudellinen asema.
sen puitteissa on kaikenlaisia standardeja ja tutkimuksia -
mutta se ei kokoonnu kuten G7 tai G20 tai rakenna käytäntöjä, -
anna ilmoituksia tai julistuksia.
- Mutta se asettaa sosiaalisia standardeja.
- Sitten on kansainvälisiä luottoluokitusyhtiöitä -
sekä talouskykyjä...
- Olet joko norminmukainen tai köyhä (Standard & Poors, luottoluokitusyhtiö)
- Mielenkiintoista että kukaan meistä ei puhu demokratiasta.
Puhumme Saudi-Arabiasta, Kiinasta ja Venäjästä.
Lisäänkö vielä loukkauslistaamme?
Emme puhu demokratiasta, vaan II maailmansodan jälkeisestä ajasta.
Jopa kylmän sodan jälkeisestä ajasta. Kuka puhuisi demokratiasta?
10 vuotta sitten tapahtui tämä arabikevät, ja tässä me istumme -
ja pohdimme viisikkona asioita, mutta miksi emme sitä?
Ei siksi että olisin sen puolesta, olenhan pelkkää demokratiaa.
Mutta tällä hetkellä se ei näytä olevan iso asia listalla.
- Jos luemme tilapäisen ohjeistuksen jonka Bidenin hallinto julkaisi -
jo viikkojen sisällä valtaan tulostaan,
niin se nosti kaksi asiaa esille: -
Kiinan ja demokratiayhteisön.
Sitä voi kutsua fantasiaksi tai... -
Mutta ohjeistuksesta tehtiin työkalu Kiinan rajoittamiseksi.
- Mutta toiveajattelu ei luo linjoja.
- Totta, kirjoitin kerran Jerusalem Stratetic Tribunessa -
että Make America Great Again -puhe, Amerikan paluu -
ja Bidenin Build Back Better -infrastruktuurisuunnitelma -
- Ai, sitä retoriikkaa kutsutaan Magaksi?
- Eikö sinulla ole punaista Maga-lippalakkia?
- Tämä kuulostaa siltä kuin Pomp and Circumstance -marssia -
soitettaisiin Britti-imperiumin nykyiselle tilanteelle.
Kaikki ei ole ihan synkassa tässä.
Trump kuitenkin jätti huomiotta demokratia-tekijän.
Hän liehitteli ei-demokraattisia toimijoita.
Biden taas kumosi tämän ja palautti demokratian sijalleen.
- Biden joutuu kohtaamaan todel- lisuuden Egyptin ja Kiinan kohdalla.
USA:n hallinto kannattaa tietenkin ihmis- ja siviilioikeuksia.
Sen pitää myös pönkittää strategista liittoumaansa.
Joskus tämä tarkoittaa ristiriitaa.
Silloin täytyy olla realistinen valinnoissa.
- Kyllä. Egypti on liian iso hukattavaksi.
- Mainitsit britit ja tästä päästäänkin Brexitiin.
Sekä alueellisten ryhmittymien tulevaisuuteen.
Kyse ei välttämättä ole sotilaallisista ryhmittymistä -
kuten John Foster Dullesin käynnis- tämät CENTO tai SEATO -liittoumat.
Sekä Nato ja muut.
EU on ollut viimeisen 75 vuoden ajan unelma.
Nyt se on Brexitin myötä heikentymässä.
Saksalla ja Ranskalla on päätösvalta -
mutta ne ovat kulkemassa eri suuntiin.
Mitä tässä on tapahtumassa?
- Eurooppa on yleisesti ottaen heikentymässä.
Näemme sen jo väestön perusominaisuuksista, -
heidän väestönkasvustaan.
- Mutta eivät katsojiemme osalta. Moni heistä ovat eurooppalaisia.
- Eipä tietenkään.
- Mutta heidän täytyy tuntea luvut. - Puhun Euroopan suurvalloista -
eli Britannia, Ranska, Belgia, Italia, Espanja ja niin edelleen.
Niiden syntyvyysluku on alle yksi.
Se on erittäin huono asia talouden ja sosiaalialan kannalta.
- Maahanmuuttajat muuttavat asiaa. - He tulevat ja sekoittavat sosiaalialaa
Euroopan mailla ei ole tässä myöskään yhtenäistä linjaa.
Toisten mielestä on helpompi tehdä päätöksiä nyt kun Britannia on ulkona.
Silti se on jakautunut Pohjois- ja Etelä-Eurooppaan.
Niin kauan kun Italia tai Kreikka paheksuu Saksaa -
ja päinvastoin en usko että EU kykenee olemaan poliittinen valta.
Poliittinen päätöksenteko on tällä hetkellä olematonta.
Eurooppa on myös yrittänyt muodostaa talousmahtia -
USA:ta vastaan, mutta sekään ei ole onnistunut.
- Olemme puhuneet taloudesta, -
joka on jossain määrin auttanut EU:ta, ei tosin kaikkia sen maita.
Tartun Dannyn sanomiseen ja menen nyt väestötieteeseen.
Lyödään tilastoja pöytään.
Reuven ei halunnut nimetä Afrikkaa, joten otan nyt sen tähän mukaan.
Puolet Afrikan väestöstä on alle 25-vuotiaita samoin Kaakkois-Aasian.
Euroopassa se on alle 1 prosentti.
Sitten maahanmuuttajat tulevat.
Kyse ei ole EU:sta vaan Euroopan muuttuvasta väestörakenteesta.
Siitä ei juuri puhuta koska se on epämukavaa.
Mutta maahanmuuttajat tulevat ja heihin pitää luottaa.
Kyse ei ole hyvästä tai pahasta, se on nyt vain tapahtumassa.
- Otetaan liittovaltion tai valtioliiton idea tähän.
Britannia päätti lähteä EU:sta.
Sitten Skotlanti nousi ja ilmoitti halustaan erota Iso-Britanniasta.
Kuka tietää mihin kaikkeen tämä johtaakaan.
- Katalonia haluaa jättää Espanjan. Korsika haluaa jättää Ranskan.
Vallonit haluavat jättää Belgian.
- Nato ja CEATO ja muut rakennettiin työkaluiksi -
kansainväliselle yhteisölle Amerikan tilauksesta.
Ne ovat tyyppiesimerkkejä George F. Kennanin hallintamallista.
Nykyään puhutaan vaistosta, oli se sitten perusteltua tai ei.
Afganistan oli voimakas signaali USA:n vetäytymisestä.
Nyt nousee pienempiä alueellisia ryhmittymiä ja järjestöjä.
Ne eivät välttämättä ole virallisesti määriteltyjä mutta ovat oleellisia.
Euroopan jako on nyt niiden välillä jotka kohtaavat Venäjän uhan -
kuten Baltian maat, Puola, itä-Eurooppa, Ukraina.
Ukraina ei ole Euroopassa. - He kokevat olevansa siellä.
- He haluaisivat olla osa sitä, vaikka sitä ei sallita.
Venäjälle ajatus Natosta Dnepr-joella on liikaa.
Sitten on Puola. Yhteiskuntatieteilijä Friedman kirjoitti kirjan.
En muista hänen etunimeään. Hän kirjoitti kirjan Seuraavat 100 vuotta -
(George Friedman, kirja julkaistu 2009). Hän ennustaa Puolasta -
tulevan Euroopan tärkein tekijä väestörakenteensa ja sijainnin vuoksi.
- Kirja tarvitsisi vähän hiomista. - Ja elävyyttä.
- Hän keskittyi kolmeen maahan siinä. - Ja kehotti muistamaan Meksikon.
Tämä voi olla epäolennaista, vain yksi tähyäminen tulevaisuuteen, -
mutta Puola symboloi tämän hetkistä tapahtumien draamaa.
- USA:n puolustusministeri Lloyd Austin -
vieraili itä-Euroopan maissa, jotka kohtaavat Venäjän uhan.
Hän pyrki vahvistaa pelotetta kertomalle heille ja venäläisille -
ettei Venäjä saa magnetisoida näitä maita -
vaan niiden tulee pysyä länteen sijoittuneina.
- Meidän ei tule tehdä virhettä siinä että päätämme asiat -
parin viime vuosikymmenen perusteella. Eurooppa on muotoutunut
jo vuosisatoja. Meidän aikamme muutokset ovat niin valtavia -
että on vaikea ennustaa mitään. Historia voi toistaa itseään, -
ainakin jossain määrin koska olemme ihmisiä ja ihminen ei muutu.
Mutta jos katsomme mikä johti maailmansotiin niin näemme -
että asiat ovat joskus vaistonvastaisia. Valtiot voidaan nähdä -
liian voimakkaina tai jonkun ylpeyttä loukataan liikaa, sitten ollaan sodassa.
- Tasapaino on pelin nimi. - Maailma toimii liittoumin.
Emme voi ajaa asioita jos emme kuulu johonkin lyhennesana-järjestöön.
Britannia teki Brexitin ja haastoi tämänkaltaisen ajattelutavan.
Nyt se alkaa käyttäytyä kuin entinen Iso-Britannia, -
purjehtien Etelä-Kiinan merelle ja tehden sopimuksia USA:n kanssa.
Näemme nyt ensimmäistä kertaa Britannian toimivan Brexitin jälkeen.
- Britannian hallitus ja äänestäjät äänestivät Brexitin puolesta.
He luottivat erityissuhteisiin USA:n kanssa.
Kyse ei ole entisestä "Britannia seisoo yksin" -mallista.
- Churchill hylkäsi kaiken toivonsa USA:n suhteen.
- Nyt puhutaan Churchillistä ja USA:sta. Miksi emme tietyistä -
näiden maiden johtajista jotka ovat tehneet liittoumia?
Puhutaan maga-puheesta, joka henkilöityy yhteen henkilöön.
Britanniassa retoriikka edustaa ihmisiä, politiikkaa, kulloisia johtajia
Katsotaan Israelin linjamuutoksia hallitusten vaihtumisten myötä.
Sillä on vaikutuksensa. Tiedämmekö me mitä Turkissa tapahtuu -
Erdoganin jälkeen?
- Osuit nyt vanhaan väittelyyn siitä -
kuka luo historiaa. Tapahtumat, seuraukset vai johtajat?
Minusta tuntuu yhä enemmän että johtajat. Ilman Hitleriä ei olisi -
II maailmansotaa. Näemme Erdoganin ja Trumpin puuhat.
- Voimme myös kysyä loiko I maa- ilmansodan tapahtumat Hitlerin.
- Nämä ovat niitä seurauksia. Kyllä, seuraukset ja persoonat.
- I maailmansota oli satulassa ratsastavien miesten sota.
II maailmansota oli täysin toisenlainen.
Vielä mitä omaan strategiaamme tulee, -
näen jatkumon edellisen ja nykyisen hallituksen välillä.
Ainakin yhdessä lupaavassa mielessä
ja se on alueellisen linjauman luominen. Se ei ole vielä liittouma.
Sillä on merkitystä isossa valtapelissä itäisellä Välimerellä.
Egypti, Israel, Kreikka, Kypros ja Jordania.
Ne ovat muodollisesti itäisen Välimeren kaasufoorumi EMGF:ssä.
Mutta tässä mennään paljon pitemmälle kuin kaasuasioihin.
Jos mukaan laitetaan vielä UAE -
ja Ranska joka pönkittää itäisen Välimeren asemaa, -
niin näemme tämän sen päivän valmisteluna, jolloin meidän on -
turvauduttava omiin resursseihimme.
- Meillä on enää pari minuuttia jäljellä.
Yksi ensimmäisistä II maailmansodan jälkeisistä ryhmittymistä -
oli Arabiliitto.
Israel halusi Oslon rauhansopimuksen jälkeen kuulua tähän liittoon.
Se ajatus tuli ja meni nopeasti.
Ennen kuin lopetamme mainitsen lyhyesti yhden asian.
Se on universaali, ehkäpä planetaarinen asia.
Kyse on ilmastosta.
Syvennytään siihen seuraavassa ohjelmassa.
Se esitetään Glasgown ilmastokokouksen jälkeen.
Se pidetään ensi viikolla. (31.10.-12.11.)
Parilla sanalla: kykeneekö maailma ratkaisemaan ilmastomuutoksen?
- En valitettavasti ole toiveikas.
- Miri? - Olen puolitoiveikas. Jotain muutoksia
on muttei isoja.
- Mielestäni tässä yhdessä asiassa USA ja Kiina voivat tulla yhteen -
koska ne ovat yhtä riippuvaiset siitä. Tässä ei ole kyse Venäjä-USA -
asetelmasta erilaisine talouspelkoineen.
Tämä on monimutkaisempi juttu. Jos Xi ja Biden lyövät hynttyyt yhteen -
tässä asiassa, niin he voivat muuttaa maailman suuntaa.
- 1800-luvulla useimmat USA:n presidenteistä -
toimivat lähetyssaarnaajina Kiinassa.
Nyt niiden täytyy lähettää lähettiläitä sinne. Reuven?
-Käsitys tästä ei ole nyt oikea. Tämä ei ole konsensus vaan poliittinen asia.
Olen amerikanisraelilainen. Puolet USA:sta pitää asiaa poliittisena.
- OK. Kiitos teille kaikille.
Kiitos myös ohjaamon henkilökunnalle, -
Hila Spectorille, Chen Khalifalle, Jonathan Hessenille, Jair Pintolle.
Kiitos Reuven Ben-Shalom, Eran Lerman, Miri Eisin ja Danny Ajalon.
Nähdään jälleen kuukauden päästä.
Voitte antaa palautetta sähköpostilla powersinplay@tv7israelnews.com
Kiitos.
Suomennos: Markus Nurmesniemi