Shalom ja tere tulemast saatesse "Jeruusalemma stuudio".
USA presidendivalimiste tulemused on hetkel veel vaidlusalused
ning võivad olla nii järgmistel päevadel kui nädalatel.
Tänane saade on kui häältelugemine.
Külmutame hetkeseisu ja esitame oletatavad tulemused,
mis võiks toimuda Washingtonis ja selle ümber,
eeskätt Lähis-Ida puudutavas.
Kajastame teemat põhjalikumalt eesolevates saadetes,
kui valimistulemused ja selle tagajärjed on selgemad.
Hetkel on olukord ebaselge.
Meiega ühineb Kesk-Iisraelist dr Eran Lerman,
Jeruusalemma Strateegia- ja Julgeolekuinstituudi asejuht
ning Shalem Kolledži lektor.
Tere tulemast. - Tänan.
Ühtlasi ühineb me paneelarutelus
endine Iisraeli asevälisminister ja ekssaadik USAs Danny Ayalon.
Tänan, et ühinete meiega sel õhtul.
Hea meelega, Jonathan.
Samuti tervitan siin TV7 analüütikut Amir Oreni.
Kas saaksite palun anda ülevaate, milline on hetkeseis,
ning mida arutletakse USAs Iisraeli ja Lähis-Ida osas?
Me küll ei tea täpselt hetkeseisu, kuid saame oletada tulevikku.
Vaatleme kaht sfääri.
Üheks on lähitulevik praegusest
järgmise USA presidendi ametisseseadmiseni,
kas siis Joe Bideni või teistkordselt Donald Trumpi.
Hetkel näib, et Trumpi taasvalimine on vähetõenäolisem,
siiski peaks ootama lõpptulemuse ära.
Vaatleme esmalt kahe ja poolekuist üleminekuperioodi
praegusest 20. jaanuarini.
Mis võiks selle perioodi kestel toimuda Iisraelis ja Lähis-Idas?
Teine ajaperiood on kaheldav,
kuna me ei tea järgmist Valge Maja juhtfiguuri.
Arutleme, mis võiks juhtuda järgmise USA presidendi ametiajal.
Hetkel on näha,
et siseriiklikud küsimused, eeskätt valimistega seonduv,
legaalsed väljakutsed, arutlused, ka meeleavaldused,
puudutavad mõlema kandidaadi agendasid, mõlemaid parteisid
ning üldisemalt USA avalikkust nii novembris kui ka kauem.
Võib eeldada, et USA ei arenda ühtki välispoliitikat.
See ei tähenda, et kui Põhja-Korea või keegi teine alustab midagi,
ei vasta USA sellele, kuna teeb seda kindlasti.
Siiski näib, et nad ei keskendu Iisraelile ega Lähis-Idale.
Vaatleme teist ajaraamis, 20. jaanuarist edasi.
Loomulikult iga uus president,
isegi taasvalitud president soovib uut ja värsket personali.
Oletame, et võitjaks osutub Biden.
Võib arvata, et ta toob valitsusse
Obama eksametnikke, ehk isegi veel vanemaid demokraate.
Saadik D. Ayalon teab seda hästi, kui teenis sel ajal Washingtonis,
samuti ka dr Lerman, kes teenis Iisraeli valitsuses.
Demokraadist president Biden soovib arvatavasti kahepartei valitsust
ning eemaldab Trumpi administratsioonist allesjäänud
või kaasab teise vabariiklase.
Näiteks võiks tuua
president Kennedy otsuse määrata ametisse Douglas Dilloni,
kes oli rahandusminister ja asevälisministri asetäitja
USA president Eisenhoweri valitsuses.
Samuti otsustas president Obama määrata kaitseministriks Robert Gatesi,
kes oli president George Bushi teises valitsuses USA kaitseminister.
Näeme, et kes eemaldatakse või hoitakse Valges Majas,
toimub see jagunenud USA rahva taasühendamise eesmärgil.
Pöörduksin diplomaatilise vaatenurga saamiseks hr Ayaloni poole.
Millisena näeb Iisrael Washingtoni hetkeseisu?
Hetkel jälgivad kogu maailma juhid Washingtonis toimuvat,
püüdes aimata, milline on tulevane või praegune administratsioon.
Näib, et veel ollakse ettevaatlikud, mida ja kuidas öelda,
kuna oodatakse lõplikku vastust, mis toimub Valges Majas.
Kõigepealt nõustun täielikult Amir Oreniga.
Kõik maailmas, alustades USAst on pigem valmisolekus kui ennetavad,
kuni USAs määratakse uus administratsioon.
Iisraeliga on sama.
Lähis-Idaski ei tee keegi enne samme,
kuni hetke president on veel võimul.
Eeskätt me regiooni reeturid nagu näiteks Iraan.
Iraan sooviks, et uus USA president oleks nende poolel.
Hetkel hoidutakse initsiatiividest või diplomaatilistest otsustest
Araabia riikide osas siin kui mujal maailmas.
Ütleksin, et Iisrael on väga õrnas kohas, arvestades tuge,
mida D. Trump ja peaminister Netanyahu andsid üksteisele.
Leian, et see pole saladus, alustades Washingtonist,
et Nentahyahu ja Iisraeli valitsus ning enamik Iisraeli rahvast,
tuginedes hääletamistele, eelistaksid valituks Trumpi.
Kui Trump taasvalitakse ametisse, läheb kõik sama rada nagu enne
ning ta agenda jätkub nagu eelnevate nelja aasta jooksul.
Kui aga valituks osutub hoopis Biden,
peab Iisrael ja peaminister Netanyahu poliitikas kui tagurpidi pedaalima,
et võita tagasi hr Bideni ja ta juhtkonna poolehoid.
J. Bideni osas ei ole see keeruline.
Tean teda isiklikult hästi.
Ta on eetiline ja kerge iseloomuga inimene,
mistõttu ma ei usu, et ta peaks vimma.
Loomulikult sõltub see
tema valitud administratsioonis mitte nii väga Demokraatlikus Parteis.
Tekkinud on murepunkt,
kas Demokraatliku Partei vasakäärmus võib poliitikat mõjutada.
Leian, et see on ebatõenäoline.
Biden plaanib arvatavasti teenida ühe ametiaja
ega panusta Demokraatliku Partei taasvalimisele.
Ta ei vaja seda.
Iisraeli peaminister Netanyahu andis vaikimiskäsu kabinetiministritele.
Keegi ei või öelda sõnagi.
Peaminister Netanyahu vaikib samuti ja kõik on ootaval seisukohal.
Praegusel hetkel on tegemist õige diplomaatilise suunaga.
Kahtlemata.
Uurin veel te viimase punkti osas, dr Lerman.
Isegi kui peaminister Netanyahul ja president D. Trumpil
on viimase nelja aasta kestel olnud tähelepanuväärne suhe,
näib, et Iisrael hoiab end teatud määral tagasi,
et oodata valimistejärgset päeva.
Mil määral võiks president Trumpi poliitika jätkuda?
Võttes arvesse, et Netanyahu esitas enda valitsusele käsu vaikida.
Iisraeli luureminister Eli Cohen teatas,
et president Trump keeldus nimetamast viit riiki,
sh Nigeeria, Omaan, Saudi Araabia, Maroko..
Loomulikult, Katar.
Ta ei nimetanud neid, sest kui Trumpi poliitika
ei jätku järgmises administratsioonis, ei lähe see plaan ka ellu.
Kas sellega püütakse suunata järgmist administratsiooni
toetama Trumpi algatatud rahukava, et see jätkuks ka edaspidi?
Väljakutseks on veenda järgmist administratsiooni,
kas siis D. Trumpi juhtimisel, mis näib hetkel ebatõenäoline
või Joe Bideni juhtimisel, loobuma kahepartei plaanist USAs,
mis annaks valimistevoorus neile mõlemale tuge,
et nad keskenduksid regiooni tegelikele vajadustele.
Biden on kogenud poliitik, kes on olnud Senatis Iisraeli sõber.
Asepresidendina oli ta pikale Lähis-Idaga seotud.
Mõned ta plaanid peaksid tekitama meile muret.
Näiteks Saudi Araabia ja Egiptuse inimõiguste küsimustes.
Mure on õigustatud,
kui see viiks poliitotsuseni, mis toetaks islamismi.
See oleks äärmiselt ohtlik.
Lõppude lõpus sõltub kõik, kes paigutuvad võtmepositsioonidele
nagu julgeolekunõunik, välisminister ja kaitseminister.
Kandidaatide osas võib spekuleerida, kuid see oleks ennatlik.
Kas nad mõistavad täielikult ohte
meie ees oleva kahe erineva väljakutse ja ohuallika osas?
Esmalt Iraan, teiseks Türgi provokatsioon Ida-Vahemerel.
USA ametissevalimine määrab, kas luuakse traditsionaalne USA liit
Egiptuse, Saudi Araabia, Iisraeli ja Pärsia lahe riikidega
ning edendatakse normaliseerumiskava
või valitakse teine lähenemine.
Obama valitsuse lõpus anti mõista vastumeelsust Araabia kevade osas.
Mõned Obama valitsuses olid traditsionaalse liidu vastu.
Biden ei olnud üks neist
vaid toetas pigem traditsioonilist liitu.
Samuti Robert Gates.
Usun, et saadakse selge arusaam
Trumpi administratsiooni positiivsetest mõjudest,
isegi kui neile ei meeldi Trumpi siseriiklikud otsused
ega ta suhtumine teiste USA liitlaste osas.
Loodan, et tulevane administratsioon otsib eelmise positiivseid külgi
nagu näiteks normaliseerumislepe, st Aabrahami lepe
ning viiks neid ka edasi.
Biden viitas valimiskampaanias,
et ta toetab neid leppeid, mis on iseenesest hea märk.
Hr Oren, Joe Biden on olnud äärmiselt sõnakas
plaanis pidada läbirääkimisi Iraaniga ühise laiaulatusliku tegevuskava osas,
JCPOA osas, mis on tehniline termin 2015. a tuumaleppele.
Biden on olnud ka kriitiline Türgi tegevuse osas
ning on eri juhtudel Türgit ka kritiseerinud.
Olen Türgi ametnikelt kuulnud, et see on äärmiselt murettekitav.
Dr Lerman mainis, et Biden
ei toeta Saudi Araabia ja Egiptuse inimõigusküsimusi.
Sel juhul võib juhtuda,
et USA ei tee koostööd inimõigusorganisatsioonidega.
Juhul kui Bideni administratsioon luuakse,
kas see muudaks kardinaalselt Lähis-Ida ja mõjutaks Iisraeli,
hoolimata, et Biden on pikalt omanud häid suhteid Iisraeliga?
Ühtlasi mõjutaks see ka juudikogukondi,
kes toetavad enam USA demokraatlikku,
mitte vabariiklaste parteid.
Just. Peame jälgima, kui Biden tõepoolest valitakse,
kuidas administratsioon kujuneb, mitte üksnes enda siseselt
ning eri ametkondades, mida dr Lerman mainis
vaid ka Kongressis, eeskätt Senatis.
Kui Senat jääb vabariiklaste kätesse, isegi kui Biden oli senaator,
kes teadis, kuidas töötada ka vabariiklaste enamuses.
Tuleks jälgida Bideni agendat,
kui jõuline ta on Senatis vabariiklaste enamuse osas.
Näiteks kui ta peamiseks agendaks on USA ülemkohtu tugevdamine,
ei oleks tal poliitilist kapitali, et tegeleda välispoliitikaga.
Mainisin ennist üleminekuperioodi.
Mäletame Obama ametiajast,
et vähem kui kuu enne ta Valgest Majast lahkumist
tegi ta Julgeolekunõukogus otsuse, mis oli Iisraelile vastumeelne.
Pean silmas asundusi.
Me ei tea, milliseid initsiatiive võib esile tulla,
kus Netanyahu valitsus võib paluda Trumpi administratsioonil
anda "hüvastijätu" kingi, ja mis reaktsioon sellele järgneb.
Iga administratsioon toob endaga järjepidevuse ja muudatused.
Donald Trump ei olnud tavapärane president vaid tegi kannapöörde.
Hiljuti kuulsime tagurpidi pedaalimisest.
Ma ei ole sõitnud jalgrattaga,
mistõttu ma ei tea, kui kaua on võimalik tagurpidi sõita.
Kas mõni meeter või on võimalik sõita mitu kilomeetrit?
Tavapäraselt peaks selline sõit olema üsna lühike.
Jah, Biden toetas Obama administratsioonis JCPOA-d
koos riigisekretär J. Kerry ja riikliku julgeolekunõuniku Rice'iga.
Seega ootavad iraanlased uut ja arenenud lepet.
Iraani ülijuht Khamenei pole siiani lubanud president Rouhanil
ja välisminister Zarifil pidada läbirääkimisi.
Kui tuleb uus administratsioon, näeme ehk toimumas midagi uut.
See ei pruugi tingimata olla juudiriigi kahjuks.
Iisraeli kaitsejõud ja luureeksperdid toetavad antud poliitikamuutust.
Loomulikult langetab otsused siiski valitsuskabinet.
Me ei peaks kartma Obama-Bideni üht või kaht ametiaega,
kuna nad on paljude iisraellaste silmis soositud.
Viimane punkt.
D. Ayaloni sõnul plaanib Biden olla ametis ühe ametiaja.
See võib tõesti juhtuda,
kuid Biden ei soovi olla esimesest päevast võimetu.
See võib lõpuks juhtuda,
kui ta teatab 4. ametiaastal soovist mitte valimistel osaleda
nagu Lyndon Johnson 1968. a ega kinnita enda mõjuvõimu,
mistõttu peab Iisrael ajama asju Kamala Harrise ja demokraatidega.
Viimane punkt ameerika juutide osas.
Hiljutise küsitluse alusel toetavad
ameerika juudid 77% Bidenit ning 21% Trumpi.
USAs. - Just, USA juudid.
Küsitluses ei arvestatud Iisraeli juute.
Arvestati COVID-19, majandust, kuid 5% leidis, et arvesse
peaks võtma ka Iisraeli, kui peaks valitama vale president.
Tahaksin küsida teilt, saadik Ayalon.
Esmalt mainiksin,
et kuigi Obama ei soosinud 10 a ametiajal Iisraeli juhtkonda,
sõlmiti ta ametiajal suurim vastastikuse mõistmise memorandum
just riigikaitsevaldkonnas.
Üheks seadusemuudatuseks
oli et kõik Obama 10 a ametiajal USA-lt saadetud finantsid Iisraelile
investeeritakse üksnes USA sõjaväe relvastusse,
mitte nagu eelnevalt USA-Iisraeli vahel oli kokku lepitud,
et väikest osa pidi antama Iisraeli infrastruktuuri ja sõjavarustuseks.
Sellega loodi enam töökohti hoopis USAs.
Sellega ei plaanitud üksnes toetada Iisraeli vaid USA majandust.
Vaatleme teist stsenaariumi, mis on hetkel tõenäoline.
Kui Trump saab taas võimule
ning ta administratsioon jätkab järgmisel 4 aastal,
siis mida võiksime oodata Lähis-Idas?
Kas on oodata muutuseid, kui Iraanilt tuleb surve
ja hetkeotsuseid regiooni osas viiakse veelgi edasi?
Kas näeme presidenti, kes on valmis kompromissiks,
kuna soovib jätta maha pärandi ega mitte saata vägesid Lähis-Itta,
olles juba märgatavalt kahandanud oma vägede kohalolu Lähis-Idas
ning kaldub pehme poliitika ja diplomaatia poole?
Hetkel on Trumpil ebatõenäoline, kuid võimalik saada taas ametikohta.
Lähis-Idas ja kogu maailmas on vaja tõsiselt järele mõelda.
Raske on aimata, milliseks kujuneb USA poliitika,
kuna Trumpki on üsna etteaimamatu.
Kindlasti jätkaks Trump
maksimaalset survekampaaniat Iraanile.
Ühel valimiskampaanial ütles Trump,
et pakuks Iraanile parimat mõeldavat lepet.
Kui Trump jääb Ovaalkabinetti,
ei ole iraanlastel muud valikut kui astuda läbirääkimistelaua taha.
Kas läbirääkimiste tulemus
oleks kui unistuse täitumine Netanyahu valitsusele
ja Iisraeli julgeolekuaparaadile, on hetkel teadmata.
Täpselt nagu mainisime Bideni osas,
kes võib, kuid ei pruugi jääda üheks ametiajaks võimule,
võib ka president Trumpil järgmiseks ametiajaks
lõppeda Iisraeli toetamiseks surve- või poliitilised vahendid.
Arvesse peaks võtma, kui suured ambitsioonid
on tal isiklikult jätta Lähis-Ida ajaloosse jälg maha.
Iraaniga leppe sõlmimisel võib ta olla üsna paindlik.
Bideniga on aga vastupidi.
Mul oli eesõigus vestelda ühe Bideni nõunikuga,
keda Biden määraks presidendina ehk ametisse.
Nõunik ütles selgelt,
et Biden ei jätka koheselt JCPOAd vaid seab tingimused.
Bidenil võib olla isegi kergem avaldada Iraanile survet,
kuna saab kergemalt Euroopa toetuse, kes ei teinud ehk Trumpiga koostööd.
Aeg hakkab otsa saama.
Tahaksin küsida dr Lermanilt, kuna meil on jäänud 2 min.
Kas sul on lisada midagi saadik Ayaloni avaldusele?
Mis tugevdaks suhteid Iisraeli
ja sunniitliku islamimaailmaga Trumpi administratsioonis?
Kui Trump valitakse taas ametisse,
kas USA poolt on võimalus muutuseks näiteks leppes F-35 hävitajate osas?
Päeva lõpuks, olenemata, mis on lõpplahend Iraani osas,
on Iisrael eluliselt oluline paljude regiooni riikide
julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks.
Katar toetab türklasi, kuid kõik muud riigid
on teatud viisil loonud vägede liidu, milles on Iisraelil keskne roll.
Usun, et see püsiks igas USA administratsioonis.
Iisrael peab hoidma oma strateegiat, sh tõsise sõjalise ohu osas Iraanilt,
kuna strateegia on nurgakivi Iisraeli uues rollis Lähis-Idas.
Küsimus ei ole viisakuses,
mis on iseeneses väga kasulik vaid küsimus on strateegilises võimus.
Kahtlemata.
Tänaseks on meil aeg läbi.
See on kestev teema,
mistõttu olen huvitatud teie kommentaaridest antud küsimuses.
Tänan dr Lermani, saadik Ayaloni ja Amir Oreni,
et ühinesite täna meiega USA presidendivalimiste erisaates.
Tänan, et vaatasite.
Kohtumiseni järgmisel korral.
Tõlge: Mailis Lepp