JERUSALEM STUDIO
Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Muslimien ramadan-paastokuukausi alkaa ensi viikolla.
Lähi-idässä odotetaan kiihkeästi -
saadaanko neuvotteluissa tauko väkivaltaisuuksiin -
jonka syövereihin Israel ja arabit ovat joutuneet.
Konflikti on nielaisemassa Punaisenmeren alueen, -
johtamassa epäsuoraan Iranin ja USA:n yhteenottoon -
tai laajempaan Lähi-idän sotaan.
Kuinka asiantuntijat arvioivat tilannetta?
Kevät tekee tuloaan ja Pyhä maa valmistautuu ramadaniin -
ja Pääsiäiseen.
Aiheesta keskustelemassa tohtori Michael Doran, -
USA:n kansallisen turvallisuus- neuvoston entinen pääjohtaja.
Hän valvoi Lähi-idän ja Afrikan asioita.
Nyt hän toimii Hudson-instituutin vanhempana tutkijana.
- Mukava olla mukana.
- Kenraalimajuri (res.) Gershon HaCohen, -
IDF:n armeijakunnan komentaja.
Hän johti aiemmin mm. Israelin Maanpuolustuskorkeakoulua.
Mukava nähdä. - Kiitos samoin.
- Studiossa TV7:n toimittaja Amir Oren.
Alustatko keskustelumme.
- Aloitan karkealla iskulauseella.
Se kiteyttää kysymyksesi -
olemmeko matkalla kohti alueellista yhteenottoa -
vai saammeko hengähdystauon.
Taukoa vai tulitusta?
Ryhtyvätkö Israelin puolustusvoimat (IDF), Hamas ja Hizbollah -
hetken taukoon ennen taistelujen jatkamista?
Vai oliko Hamasin 7. lokakuuta tekemä hyökkäys -
viisi kuukautta sitten kipinä joka sytyttää alueellisen palon?
Olemme yhä päivien päässä vastauksesta.
Aivan kuten kaikissa työtaisteluissa on tapahtunut, -
ja sotia edeltävissä neuvotteluissa, -
voidaan mennä aina Japanin hyökkäykseen Pearl Harboriin, -
jolloin Japanin USA-lähettiläs esitteli vielä sähkeen viimeisiä lauseita -
pommien pudotessa.
USA:n entisen ulkoministeri James Bakerin tapaaminen -
Irakin ulkoministeri Tareq Azizin kanssa -
viikko ennen vuoden 1991 Irakin sotaa.
Tulitauko ei ole vielä varmaa.
En menisi lyömään vetoa sen puolesta.
Toivottavasti asia ratkeaa lähipäivinä.
Aikaisin aikaraja sille ei ole ramadanin alku -
vaan presidentti Bidenin Kansakunnan tila -puhe -
torstaina 7.3.
Biden toivoi pääsevänsä kertomaan tulitauosta siinä.
Jos se ei siihen mennessä onnistunut, ehkä sitten ramadaniin mennessä.
- Aina voi myös toivoa.
Gazassa on intensiivinen sota käynnissä, -
matalan intensiteetin sota Hizbollahia vastaan Libanonissa.
Myös Punaisenmeren konfliktia käydään matalalla intensiteetillä.
Sillä on globaalit seuraukset.
Iranin mustekala ohjaa toimia kaikkialla.
Tohtori Doran, kerro mitä mieltä olet tästä monisyisestä tilanteesta.
Se on jossain määrin karannut käsistä.
Bidenin hallinto pyrkii kuitenkin de-eskaloimaan tilannetta.
- Kiitos Jonathan. Käytit termiä de-eskaloida.
Se on ladattu termi jota pitää pysähtyä pohtimaan.
Bidenin hallinto on ilmoittanut linjakseen -
paineen lieventämisen, de-eskaloinnin ja Lähi-idän integroinnin.
Nämä ovat heidän sanojaan. Mitä ne tarkoittavat?
Ne tarkoittavat strategisen yhdistelmän aikaansaamista -
Iranin ja USA:n välillä.
USA haluaa de-eskaloida Iranin välikäsien ajamat konfliktit -
USA:n liittolaisia vastaan.
USA asettaa itsensä välittäjän rooliin -
Iranin välikäsien ja omien liittolaistensa väliin.
Se toimii näin kaikkialla Lähi-idässä.
Se on Jemenin huthien ja Saudi-Arabian välittäjä.
Libanonissa Hizbollahin ja Israelin välittäjä.
Se on Amos Hochsteinin aloite.
Se toimii näin kaikkialla muualla paitsi Gazassa.
Se on Lähi-idän ainoa alue jossa se on antanut lähes avoimet valtuudet -
liittolaiselleen (Israelille) Iranin välikäden torjumiseksi.
Mutta USA on viime aikoina turhautunut -
tähän linjaan.
Se haluaa tulitaukoa.
Israelin tukeminen murtaa Bidenin asemaa -
kotimaan politiikassa ja edistyksellisten piirissä -
jotka eivät pidä Israelista.
He haluavat vaivihkaiset neuvottelut Iranin kanssa -
Lähi-idän ongelmien ratkaisemiseksi.
Tämä käy Bidenille kalliiksi myös Iranin suhteen.
Jos Iran jatkaa horisontaalista eskalaatiotaan -
eli huthien, Hizbollahin, Irakin ja Syyrian välikäsien käyttöä -
Israelia ja USA:ta vastaan -
USA:n täytyy jossain vaiheessa ryhtyä rajumpiin vastatoimiin.
Ne pilaisivat sen suhteet Iraniin.
Toistaiseksi USA on reagoinut sotilaallisesti hyvin varovaisesti -
huthien ja muiden provokaatioihin.
USA ei ole iskenyt suoraan Irania.
Nyt kuulemme uutisista Iranin käyttävän salamurhaajia -
USA:n maaperällä.
He yrittävät surmata USA:n entisen ulkoministeri Mike Pompeon -
sekä muita.
Bidenin hallinto erottaa nämä asiat toisistaan.
Ja käsittelee ne erillisinä asioina.
Sille Jemen on erillinen tapaus, samoin Libanon.
Salamurha-aikeet USA:ssa ovat erillisiä tapauksia sille -
sen sijaan että se käsittelisi ne kaikki Iranin yhteydessä.
- Samalla Algerian presidentti isännöi Iranin presidentti Raisia.
He allekirjoittivat aiepöytäkirjan syvenevästä yhteistyöstä.
Se koskee öljyä ja kaasua.
Ne ovat USA:n raskaiden pakotteiden kohteina.
Tämä alleviivaa lausuntoasi.
Iranilaiset tekevät mitä tahtovat, missä tahtovat.
Kukaan ei saa vastuuseen heitä teoistaan.
Katsotaan asioita Israelin näkökulmasta.
Kenraali HaCohen, vihollisuudet yltyvät pohjoisessa.
Libanonista ammuttiin useita ohjuksia alle puoli tuntia sitten.
Kohteena oli myös israelilaista siviili-infrastruktuuria.
Onneksi perhe oli evakuoitu alueelta ennen iskua.
Pohjoisen Israelin väestö vaatii kuitenkin äänekkäästi -
Iran-ongelman hoitamista pohjoisessa.
Kyse on Hizbollahista.
- Israel on selvästikin kriisissä.
Päätös evakuoida pohjoisen asukkaat -
on saanut aikaan sen ettemme kärsi juurikaan siviilitappioita.
Ihmisiä ei ole juurikaan haavoittunut tai kuollut. Vielä.
Mutta Hizbollah uhkaa alati Pohjois-Israelia.
Yli 60 000 pohjoisisraelilaista on nyt pakolaisena.
Heillä ei ole aavistustakaan -
kuinka suunnitella elämäänsä eteenpäin.
Ehkä osa ei kykene jatkaa opintojaan tänä vuonna.
Heidän pitäisi tietää mikä tilanne on -
ensi elo-syyskuussa.
Mutta tilanne on täysin epävarma.
Tämä on noloa Israelille.
Tällaista ei ole koskaan ennen tapahtunut.
Nyt ramadan-kuukausi on ovella.
Kuten Mike Doran sanoi, meidän pitää kiinnittää huomiota Iraniin.
Se onnistui yhdistämään Jerusalemissa, Al-Qudsissa, -
viime ramadanin viimeisenä perjantaina -
sunnit ja shiiat yhteisen taistelun taakse -
Al-Aqsa -moskeijan ja Al-Qudsin puolesta.
Tämä oli kuin liima -
jolla yhdistää koko alue.
Ei vain rintamaksi Israelia vastaan, -
myös uskonnolliseksi ydinvoimalaksi, vertauskuvallisesti sanottuna.
Jerusalemissa, Al-Aqsassa ja Temppelivuorella.
Kuinka hyvin tässä nyt onnistutaan, -
ilman että USA tekee suoran tai epäsuoran sopimuksen -
Iranin kanssa?
Hizbollah odottaa sopimusta. Ehkä se ei onnistu ilman Kiinaa.
Pääsevätkö amerikkalaiset yhteisymmärrykseen -
Kiinan kanssa?
Jos Irania painostetaan sopimukseen ilman Kiinaa -
ja muuttamaan sen linjaa, -
en näe tietä eteenpäin -
tässä monimutkaisessa tilanteessa.
- Herra Oren, kun katsomme pohjoisrintamaa -
voimme katsoa myös Venäjän ja Ukrainan sotaa.
Venäjä on edennyt siellä jonkin verran ja se rohkaisee -
Venäjän, Iranin, Kiinan, Pohjois-Korean, Venezuelan -
ja muiden akselia.
Kiina tuntuu kiihdyttävän asioita myös Etelä-Kiinan merellä.
Kaikki tämä liittyy yhteen tavalla tai toisella.
Onko Venäjän ja Kiinan intresseissä pidätellä Irania -
kun uudet harhautukset hyödyttäisivät niitä suuresti?
- Ne eivät välttämättä kaipaa harhautusta.
Yhteys on nähtävissä jopa USA:n kongressin toiminnassa.
Se sitoo Israel-avun yhteen Ukraina-avun kanssa.
Ainakin demokraattipuolue ajaa sitä.
- Se on muista syistä.
- Kyllä, mutta he aikovat äänestyttää sen.
Lisään tuohon mitä kenraali HaCohen sanoi.
Kuten muistamme Hamas kutsui 7. lokakuun hyökkäystään -
Al-Aqsan vyöryksi.
Se yritti heti ensimmäisestä päivästä yhdistää -
Al-Aqsan iskuihinsa, -
aivan kuten se teki toukokuussa 2021.
Hamas ampui silloin ensimmäistä kertaa raketteja Jerusalemin alueelle.
Se oli hämmästyttävää. - Niin he tekivät tälläkin kertaa.
- Kyllä.
Hamas esittäytyy Al-Aqsan vartijana.
He ampuivat epätarkkoja raketteja.
He olisivat voineet osua Al-Aqsa- moskeijaan.
Ilmeisesti he luottivat Rautakupolin torjuntatarkkuuteen.
Jos sitä ei olisi ollut -
ehkä Hamas olisi osunut omaan pyhään paikkaan.
Toki he olisivat syyttäneet Israelia siitä.
Tämä sivuhuomiona.
Lisänä kaikkeen täällä sanottuun, -
voidaan kysyä miten Israel voisi lieventää jännitteitä.
Washingtonissa sijaitsevan Lähi-idän instituutin sivuilla -
on eräs mielenkiintoinen artikkeli.
Sen on kirjoittanut Neomi Neumann.
Hän oli ennen Israelin turvallisuuspalvelu Shabakin -
analyysi-, tutkimus- ja arviointipäällikkö.
Hänellä on tietenkin yhä lähteensä.
Ehkä hän esittää siinä näkemyksiä -
jotka ovat yhteneväiset Shabakin (Shin Bet) kanssa.
Hän muistutti että Länsirannan Juudeassa ja Samariassa -
työttömyys on noussut etenkin yllytysherkissä ikäryhmissä -
12-13 prosentista -
yli 30 prosenttiin.
Taloudellisia tai poliittisia näkymiä ei ole.
Nyt on helppo yllyttää niitä jotka eivät muuten ryhtyisi terrorismiin -
etenkin jos Itä-Jerusalem ja Al-Aqsa, -
koko muslimimaailma yhdistyisi.
Jos palestiinalaishallinnon (PA) turvallisuuspalvelujen -
palkkoja leikataan, niiden henkilöstö turhautuu.
Heillä ei olisi enää motivaatiota -
auttaa Israelia terrorismin estämisessä.
Siksi Israelin hallitus ohitti ministeri Itamar Ben-Gvirin -
ja vähensi Israelin arabien ja muiden rajoituksia -
päästä rukoilemaan Temppelivuorelle ramadanin aikana.
- Tämä voidaan nähdä myös toisesta kulmasta.
Monet ylemmät virkamiehet ja kenraalit -
sekä Mossadin ja Shabakin toimijat -
korostavat sitä että jotta arabiväestöä voidaan ymmärtää, -
he ovat fokusoituneet selviytymiseen, -
heillä ei ole demokratiaa, -
he asuvat totalitaarisissa valtioissa ja monimutkaisissa yhteisöissä -
joita ei ole lännessä.
Tosin tämän päivän Lontoossa ja Pariisissa niitä voi jo olla.
Mutta arabit katsovat Gazan tapahtumia.
Jos Israel hävittää Hamasin perusteellisesti -
ja kaikki näkevät sen, -
se voisi toimia pelotteeksi Länsirannan kaduilla -
Juudeassa, Samariassa ja Jordanlaaksossa.
Tohtori Doran, miten näet tämän?
- Puhuin aiemmin Iranista ja USA:sta.
Sillä on vaikutuksensa Jahya Sinwariin ja hänen tunneleissa piileskelyyn.
Oli hän sitten Rafahissa, Khan Junisissa tai missä hyvänsä.
Israelin lehdistö on kertonut ettei Hamas vastaa -
Israelin tekemiin ehdotuksiin tulitauosta.
Se ei ole antanut vastauksia tärkeimpiin kysymyksiin -
kuten vankien vaihtosuhteeseen Israelin ja Hamasin välillä.
Sinwar pelaa peliä arabiväestö mielessään.
Hän odottaa ramadanin alkua.
Hän toivoo mielenosoitusten leimahtavan lännessä.
Hän odottaa levottomuuksia ja väkivaltaisuuksia Länsirannalle.
Ehkä uudenlaisia aseita Iranilta Länsirannalle salakuljetettuna.
Kaikki tämä kietoutuu USA:n linjan ympärille -
joka on yhä turhautuneempaa Israelia kohtaan.
Varapresidentti Kamala Harris sanoi juuri hiljattain -
että tulitauon on tultava.
Hamasin Sinwar näkee USA:n painostavan Israelia -
tulitaukoon.
Samalla Hamas kieltäytyy kunnollisista tulitaukoehdoista.
Tottakai Sinwar katsoo millaista väkivaltaa vielä voidaan lietsoa -
Lähi-itään, Eurooppaan ja Länsirannalle.
Se paineistaa USA:ta vielä enemmän.
Näin Hamas saa enemmän myönnytyksiä Israelilta.
USA:n linja on Hamasin ase Israelilta saataviin myönnytyksiin.
Kaikki lopulta riippuu siitä mitä USA aikoo tehdä.
- Kenraali HaCohen, kerrotko kantasi Juudean ja Samarian tapahtumiin.
- Jatkan tuosta Doranin viimeisestä lauseesta.
USA:n johtamat neuvottelut Hamasin kanssa -
mukana myös qatarilaiset ja egyptiläiset, -
eivät tapahdu eristetyissä laboratorio-olosuhteissa.
Niihin vaikuttavat tilanteen ilmapiiri.
Ymmärrämme paremmin Hamasia ja sen edustajien aivoituksia -
kun ymmärrämme Israelin olevan USA:n -
ja myös Euroopan paineistuksen kohteena.
Tämä voi johtaa neuvottelut umpikujaan.
Ne voivat aiheuttaa valtavan turhautumisen Israelissa, -
mikäli panttivangit eivät vapaudu.
Kamala Harrisin täytyy myöntää että on välttämätöntä yhdistää -
tulitaukoneuvottelut -
mahdollisuuteen vapauttaa yli 40 panttivankia.
Jos se ei tapahdu, -
miksi Israel suostuisi tulitaukoon?
Tilanne on tästä riippuvainen.
Hamas yrittää kiskoa siitä hintaa joka on täysin mahdoton.
En tiedä miten tämän voisi ratkaista.
Mitä Juudeaan ja Samariaan tulee -
olen puhunut paljon noiden alueiden väestön kanssa.
Keskustelin henkilön kanssa jolla on tärkeä asema Hebronissa.
Meidän pitää ymmärtää että jos yli 100 000 työläistä -
eivät 7. lokakuun jälkeen ole päässeet Israelin puolelle töihin, -
jokaisen heistä ruokkiessa kymmenkunta muuta, -
se tarkoittaa että Juudean ja Samarian miljoona palestiinalaista -
kärsivät nyt toden teolla.
Nyt ennen ramadania on äärimmäisen tärkeää että he saavat ruokaa.
He tarvitsevat maksukykynsä takaisin.
Tämä on kriisi.
- Israelin velvollisuus on tarjota kaikkia yhteiskunnallisia asioita.
Myös taloudellista helpotusta lievittääkseen näitä jännitteitä.
Tämä on tärkeä aihe.
Palaan vara-amiraali Bradford Cooperin lausuntoon.
Hän totesi 60 Minutes -ohjelmassa -
ettei kyse ole siitä etteikö USA:n Centcom ja sotavoimat kykenisi -
ratkaiseviin ja vihollista heikentäviin iskuihin, joista ei olisi paluuta.
Kyse on päätöksen teosta ja linjasta.
Nyt EU on lähettänyt oman iskuryhmänsä (Punaisellemerelle).
Kreikka, Saksa, myös muut maat ovat lähettäneet aluksiaan -
torjumaan huthien uhkaa.
Ranska on ollut siellä aktiivisena alusta lähtien.
Tällä on globaaleja seurauksia.
USA:n ja Britannian vetämä koalitio, jossa mukana Hollanti, -
Australia, Uusi-Seelanti ja Bahrain. - Myös Tanska.
- Kyllä, se tuli mukaan myöhemmin.
Se on jo melko iso yhtälö.
Kuitenkaan supervalta ei saa pientä huthien heimoa kuriin.
- Sinä kerroit jo syyn siihen.
Jos kyse on vapaaehtoisten koalitiosta mitä he suostuvat tekemään?
Tukevatko ne USA:ta suorassa yhteenotossa Iranin kanssa?
Vai ovatko ne suostuneet vain rajoitettuun toimintaan?
Ilmeisesti kyse on jälkimmäisestä.
- Meillä on puolitoista minuuttia aikaa jokaiselle.
Tohtori Doran?
- USA on presidenttien Obaman ja Bidenin aikoina, -
Trumpin puuttumatta asiaan purkanut liittoumajärjestelmän -
jolla aiemmin rajattiin Irania ja sen välikäsiä.
Jos Iran halutaan hillitä -
ei tarvitse iskeä Jemenin jokaiseen ohjustukikohtaan.
Sen sijaan pitäisi vahvistaa hutheja vastustavia voimia.
Mutta USA hajotti saudikoalition joka oli juuri tätä tehtävää varten.
Tukemisen sijaan se purki sen.
Nyt Iran vahvistaa joukkoja ja etsii satamaa Sudanissa.
Näin se ympäröi Saudi-Arabian voimillaan.
Samoin Punaisenmeren.
Mitä USA tekee tämän estämiseksi? Ei mitään.
Liittojärjestelmään suhtautuminen pitäisi pohtia täysin uusiksi.
Samoin Iranin kohtelu.
Bidenin hallinto haluaa epätoivoisesti strategisen sopimuksen Iranin kanssa.
Se tarjoaa sitä Iranille yhä uudestaan.
Se haluaa yhteisen, ei-sotaisen linjan Iranin kanssa.
Iran laittaa taskuunsa kaikki USA:n sille antamat de-eskalaatiot -
ja sitä kautta luo uutta voimaa jolla uhata USA:ta ja sen liittolaisia.
Tämä hajoaa käsiin, ennemmin tai myöhemmin.
Olen yllättynyt että tätä on kestänyt näinkin pitkään -
mutta siihen on vielä matkaa.
- Somalia on myös tärkeä maa tässä.
Jännitteet kiristyvät osapuolten välillä siellä.
Turkki on historiallisesti katsottuna Iranin pääkilpailija.
Se pidättelee Irania Somaliassa.
Tällä on iso painoarvo nyt.
- Olen samaa mieltä.
Meidän pitäisi suhtautua Turkkiin ja Azerbaidzaniin -
Iranin vastapainoina.
Tämä ei ole suosittu kanta USA:n oikeistossa eikä vasemmistossa.
Joten epäröin puhua tästä aiheesta.
Ihmiset sulkevat korvansa heti kun kuulevat asiasta.
Mutta tiivistetysti: emme hillitse Irania olemalla mukava sille.
- Kenraali HaCohen?
- Olen samaa mieltä. Kyse on joko tai.
Joko USA onnistuu antaa Iranille oikeat intressit -
ja lopettaa huthien iskut Punaisellamerellä, -
tai se joutuu toimia suoraan maaoperaatiolla ja merijalkaväellä -
ja ottaa rannat haltuunsa.
Muuten he eivät onnistu, kuten viime vuosikymmenellä nähtiin.
Myötäily ei riitä.
- Tässä kaikki tällä erää.
Kiitos tohtori Doran, kenraali HaCohen ja herra Oren.
Kiitos myös katsojille. Shalom Jerusalemista.
Suomennos: Markus Nurmesniemi
Lisää TV7:n tuotantoa löydät sivuilta: -
www.tv7.fi www.tv7israelnews.com