JERUSALEM STUDIO
Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Egypti on tärkein, väestöltään suurin ja sotilaallisilta kyvyiltään tehokkain
arabimaa. 42 vuoden rauhanaika Israelin kanssa
on kestänyt monet kriisit.
Ilman sitä Lähi-itä olisi jatkuvasti epävakaa ja alati sotimassa.
Viime 7. lokakuuta Hamas hyökkäsi Israeliin, Israel vastasi Gazaan.
Tämä on nostanut Egyptin entistä keskeisempään rooliin.
Se on toiminut panttivankineuvottelujen välittäjänä.
Nyt Israel aikoo hyökätä Gazan Rafahin rajakaupunkiin -
joka on täynnä palestiinalaispakolaisia.
Mitkä ovat Egyptin aikeet, rajoitteet ja niiden seuraukset asiaan?
Aiheesta keskustelemassa -
eversti (eläk.) Joel Rayburn -
USA:n kansallisen turvallisuusneuvoston entinen johtaja.
Hän oli myös mm. Syyria-erikoislähettiläs.
Hän on perustanut Lähi-idän tutkimuskeskuksen USA:han.
Tervetuloa.
Tohtori Haim Koren, -
mm. Israelin entinen Egyptin ja Etelä-Sudanin suurlähettiläs.
Nykyään luennoitsija Reichmanin yliopistossa Herzliyassa.
Kiitos osallistumisesta.
Studiossa TV7:n toimittaja Amir Oren.
Alustatko keskustelumme.
- Egyptillä on useita strategisia ongelmia.
Sillä on Libya länsipuolella.
Etelässä Niilin patokiista Etiopian kanssa.
Idässä sen naapurina on Israel.
Ongelmana on nyt Gaza.
Se pelkää että palestiinalaiset ajetaan Gazasta -
Egyptin maaperälle.
Tai karkotuksen sijaan palestiinalaiset pyrkivät itse sinne -
Gazan surkeiden olojen vuoksi.
Egyptillä on keskeinen rooli panttivankineuvotteluiden välittäjänä.
Vastineeksi pyritään aseleposopimukseen.
Bidenin hallinto on pyytänyt Israelia -
pohtimaan Egyptin intressejä -
eikä rynnimään Rafahiin -
mikäli humanitaarisia seikkoja ei oteta huomioon.
Ja mikäli panttivankisopimus ei ole valmis -
ennen muslimien ramadan- paastokuukautta.
Eräät Israelin sotakabinetin jäsenet sanoivat Israelin puskevan -
Rafahiin seurauksista välittämättä.
Ellei sopimukseen päästä.
Egypti on nyt arkaluontoisella paikalla.
Kaikki israelilaiset eivät ajattele nyt rauhansopimusta -
johon mm. Filadelfia-käytävä liittyy.
Tästä tuonnempana.
Vaikka Hamas on tällä hetkellä -
Israelin ongelmallisin vihollinen -
sen pitää ottaa Egyptin huolet huomioon.
- Tämä on Israelin näkökulma Egyptistä.
Laajennetaan siitä hieman.
Egypti on osallisena Libyan tapahtumiin.
Abdel Fatah al-Sisin hallitus tukee -
Khalifa Haftarin johtamia Itä-Libyan heimoryhmittymiä -
Tripolin keskushallinnon voimia vastaan.
Mutta emme mene yksityiskohtiin.
Egyptillä on roolinsa Etiopia-kysymyksessä.
Etiopian ja Somalian välillä on myös jännitteitä.
Egyptillä on panoksensa siinä.
Samoin Sudanissa. Mutta emme mene niihin.
Nostetaan esille asia jolla on vakavia seurauksia Egyptin taloudelle.
Bab el Mandebin salmen ja Suezin kanavalle johtavien meriväylien -
tapahtumilla on seurauksia Egyptin taloudelle.
Eversti Rayburn, -
tilanne on vakava paitsi Egyptille myös kaikille alueen maille.
Sekä Euroopalle ja maailmantaloudelle.
Merikuljetukset ovat uhattuna.
Onko Egypti kantanut kortensa kekoon tämän hoitamiseksi?
Se on iskuryhmä 153:n alkuperäisjäsen.
Silti sen toimintaa merellä ei nähdä.
USA, Britannia, Kanada, Australia -
Hollanti ja Bahrain toimivat Iranin välikäsi Ansar-allahia vastaan.
Pitäisikö Egyptin -
osallistua enemmän jotta se estäisi taloutensa romahduksen?
- Olet oikeassa, se on vaarana.
Egyptin talous ja sen vakaus -
on aina ollut kapealla pohjalla.
Egyptin talous on hauras.
Kaikki Lähi-idässä tietävät tämän.
Se menettää nyt huomattavasti tuloja -
Suezin kanavan liikenteen vähentymisen takia.
Egypti sai viime vuonna noin 10 miljardin dollarin tuotot -
kanavapalkkioista ja kanavaan liittyvistä toiminnoista.
Ne vahvistivat Egyptin taloutta.
Tänä vuonna tuottojen arvioidaan laskevan 40-50 prosenttia.
Eikä loppua ole näkyvissä.
Se on kestämätön isku Egyptin taloudelle.
Sen talous on liian kapealla pohjalla.
Se on alati hauraassa tilassa.
Myös silloin kun olosuhteet ovat parhaat.
Kasvua ei ole luvassa näissä olosuhteissa.
Egyptin strateginen vakaus on vaakalaudalla.
Tämä olisi pakottava syy Egyptin osallistumiselle.
Mutta Egyptin sotavoimilla ja merivoimilla ei ole kykyä -
ratkaista Jemenin huthien aiheuttamaa uhkaa.
Tämä on Iranin vallankumouskaartin (IRGC) masinoima uhka.
Vain USA ja sen Nato-liittolaiset pystyvät siihen.
Eilen upotettu konttialus on merkki tulevasta.
Toistaiseksi kansainvälinen yhteisö ei ole juuri reagoinut.
Huthit ovat tähän asti ampuneet pääasiassa huteja.
Tämä oli ensimmäinen alus jonka he onnistuivat upottamaan.
Siksi ei ole ymmärretty että tämä on uusi tankkerisota.
Tätä voisi kutsua konttialus-sodaksi.
Varmaa on että tällä on jyrkkä vaikutus Egyptin talouteen.
Sillä on poliittiset ja yhteiskunnalliset seurauksensa.
Se vaikuttaa myös Israelin tilanteeseen Gazassa.
Egypti ei pysty vastaanottaa satoja tuhansia pakolaisia sieltä.
Se ei kestä sitä.
Se pysty osallistumaan suuren mittakaavan turvaoperaatioon.
Tilanne on vakava. Iran luultavasti pyrki tähän.
- Suurlähettiläs Koren, mikä on sinun näkemyksesi?
Ansar-allah on Jemenin Huthi-heimon johtama järjestö.
Se on yhä uudelleen korostanut sitä -
milloin se lopettaisi merikuljetusten häirinnän.
Sen mukaan se olisi Gazan sodan lopettaminen.
Lähestyn asiaa nyt kaduntallaajan näkökulmasta.
Egypti rakentaa staattista puolustusmuuria -
Gazan vastaiselle rajalle.
Miksi se ei sallisi palestiinalaisten saapua puskurivyöhykkeelle -
ja sallisi Israelin mennä Rafahiin -
hävittämään Hamasin jäljellä olevat pataljoonat?
Asia olisi sillä selvä, sen jälkeen asukkaat voisi palata sinne -
ja jälleenrakennus voisi alkaa.
Se lisäisi painetta Jemenin hutheille -
lopettaa iskut merikuljetuksia vastaan.
Ne ovat vakava isku Egyptin taloudelle.
- Egypti pitää palestiinalaisten mahdollista virtaa Gazasta -
kansallisena turvallisuusuhkana.
He eivät halua yhdenkään astuvan Egyptin maaperälle.
Syyt ovat nuo mitkä mainitsit.
Sillä on vaaratekijöitä kaikkialla, Libyassa, Sudanissa, -
Punaisellamerellä, huthit jne.
Sillä on paljon ongelmia. Se ei halua niitä lisää Gazasta.
Kaikki tiedämme että vuosia sitten Gaza kuului Egyptille.
Se tuntee Gazan alueen oikein hyvin.
Egypti haluaisi toistaa tilanteen -
jolloin Abdel Fattah al-Sisi astui valtaan vuonna 2014.
Hamas ja sen edustajat tekivät jonkinlaista yhteistyötä -
Egyptissä olevan Muslimiveljeskunnan kanssa.
Silloin ajateltiin että Hamas teki terroristitekoja Egyptissä.
Ja se haluttiin estää kaikin keinoin.
Egyptissä ajateltiin terroristijärjestö Isisin -
tekevän yhteistyötä Hamasin ja Muslimiveljeskunnan kanssa.
Egypti halusi tehdä kaikkensa estääkseen tämän.
Siksi se rakensi suojavyöhykkeen lähelle rajaa, -
Filadelfia-käytävän.
Egyptin ulkoministeri Sameh Shoukry sanoi jopa kahdesti -
ettei maa halua vahingoittaa Israel-suhteitaan.
Oletan että löydämme keinot voittaa tämä kriisi -
tämän kannan avulla.
Sisi ehdotti Gazan sodan alussa -
että Gazan palestiinalaiset sijoitettaisiin Pohjois-Negeviin.
Se on Israelin aavikkoaluetta.
En tiedä kuinka tosissaan hän oli -
mutta se kertoo tilanteen vakavuudesta.
Lähi-idän strateginen kartta -
on muuttunut todella nopeasti viime viikkoina.
Egypti haluaisi olla paremmassa tilanteessa.
Joel kertoi hyvin selkeästi -
kuinka Egyptin tulot ovat romahtaneet.
Egyptiläiset ovat myöntäneet 40-50 prosentin laskun.
Heillä on kriisi joka pitää jollain tapaa ratkaista.
Silti he varovat liittymästä -
USA:n johtamaan koalitioon.
Saudi-Arabia haluaa edelleen -
jonkinlaisen sopimuksen huthien kanssa.
Sillä on myös yhteydet Kiinan kanssa joka välitti sen Iran-sopimuksen.
Joten olemme tilanteessa -
jossa kaikki punnitsevat -
toisten intressejä omiensa kanssa.
- Katsojille tiedoksi kolme pointtia maallikon termein: -
Egypti ei halua toimia kahden miljoonan kanssa -
jotka elivät Muslimiveljeskunnan alaisina.
Egypti on luokitellut sen terroristijärjestöksi.
Se ei halua olla tekemisissä yhdenkään kanssa.
Saati useamman yksilön kanssa jotka eivät edes haluaisi palata -
alueelle jota islamistinen Hamas kontrolloi.
Toinen seikka on myös tärkeä mainita.
Tarabin-heimo kontrolloi muita heimoja Siinain niemimaalla.
- He ovat beduiineja.
- Kyllä. Yksi heidän toimeentuloistaan on salakuljetus.
Heidän kykynsä toimia niin Egyptiin nähden -
pitää jonkinlaista vakautta yllä Siinailla.
Egyptin päättäjät haluavat jossain määrin pitää siitä kiinni.
Egypti välttelee Siinailla olevien haasteiden hoitamista.
Isis on julistanut Siinaille oman provinssinsa.
Katsotaan yleiskuvaa.
Egypti ei kestä tätä tilannetta pitkään.
Haasteiden edessä oleva talous etenee kohti vaikeampia haasteita.
Sillä on vakavat seuraukset koko Lähi-idälle mikäli se romahtaa.
Mitä on tehtävissä?
- Tämä on egyptiläisten kannalta ironista ja valitettavaa.
Sillä on Ashdodin sataman kaltaisia lähteitä kuljetuksilleen.
Se on Israelin toiseksi tärkein satama Haifan jälkeen.
Shoukry totesi Israelin satamaviranomaisista -
ja laivateollisuudesta että se onnistui pehmentämään huthien iskut.
Useimmat laivayhtiöt ymmärsivät -
kiertää Afrikan ympäri ensimmäisen iskun jälkeen.
Tästä tuleva lisähinta on minimaalinen.
- Israelille. - Kyllä.
Hinta on kaiken lisäksi pienempi kuin koronapandemian aikana.
Silloin yksittäisen kontin rahtimaksu oli 20 000 dollaria.
Kontin, ei konttilaivan.
Konttialukset hoitavat pääasiassa kuljetukset.
Nyt yksittäisen kontin hinta on 2000-5000 dollaria.
Hinta on siedettävä.
Jordaniallakin on vain yksi satama, Akaba.
Mikäli laivoja ei saavu, se on katastrofi niille.
Mitä Egypti voi tehdä?
Se voi paineistaa Israelia ja Hamasia tulitaukoon.
Kunhan tulitauko on saatu Gazaan -
sellainen saadaan oletetusti myös Libanoniin.
Ainakin Hizbollah on ilmoittanut niin. Sitten hutheilla ei ole syytä iskuihin.
He sanovat olevansa muslimien ristiretkellä -
Palestiinan vapauttamiseksi.
- Sitä kutsutaan jihadiksi. - Kyllä.
Mutta se on huthien kyvyille liikaa.
Israel kääntyisi heitä vastaan.
Egyptin tähtäimessä on pitkitetty tulitauko Gazaan.
Ehkä jopa sodan lopettaminen.
- Eversti Rayburn, -
Obaman hallinnon aikaan Egyptin silloinen ulkoministeri julisti -
ettei Egypti laita enää kaikkia munia yhteen koriin.
Obaman hallinto oli ilmoittanut pidättävänsä varoja -
jotka oli merkitty Egyptin sotavoimien tueksi.
USA katsoi sen rikkoneen ihmisoikeuksia.
Egyptillä oli silloin vaikeuksia Muslimiveljeskunnan kanssa.
Miten Egyptiä voidaan estää menemästä pitemmälle -
idän leirin suuntaan lännen sijasta?
- Toimimalla päinvastoin kuin miten nyt tehdään.
Egyptillä on omat strategiset huolensa -
joista on jo puhuttu.
Kansainvälinen johtajisto ei tällä hetkellä auta Egyptiä niissä.
USA liittolaisineen on yleensä hoitanut tätä asiaa.
Nyt sitä ei tapahdu.
Tämä menee USA:n piikkiin.
Egyptin ihmisoikeustilanne on toki ajoittain ollut surkea.
Siellä olleet amerikkalaiset ovat myös saaneet kärsiä.
Siellä on rikottu rajoja ja Egyptin pitää korjata asiat.
Mutta mikä tälle on vaihtoehtona?
Nyt pitäisi ryhtyä luovaan pohdintaan.
Tilanne on erittäin epävakaa.
Nyt pitää suunnitella pahimman varalle.
Emme voi olettaa että voimme vain räpiköidä tämä vuosi päätökseen.
Mitä tapahtuu jos Egyptin valtio alkaa murentua?
Mitä jos se romahtaisi?
Obaman hallinnon aikaisille sanoisin -
etteivät he välttämättä pidä Egyptin käyttäytymisestä, -
mutta varmasti he kaipaisivat sitä mikäli se katoaisi.
Se on fakta joka suuntaan. Se on sitä Euroopalle, Pohjois-Afrikalle -
Israelille, Jordanialle ja USA:lle.
Sekä koko Lähi-idälle.
Suoraan sanottuna, tämä on sellainen tilanne -
jota supervallan ei pidä sivuuttaa.
Lähitulevaisuudessa pitäisi ottaa askelia -
jotka estäisivät kortta katkaisemasta kamelin selkää.
Se ei niinkään koske Gazan Rafahia vaan Jemenin hutheja.
Amir on oikeassa.
Tietyt valmistajat ja yhtiöt voivat -
pärjätä laivakuljetusten hintojen kanssa.
Ne pystyvät istuttamaan ne omiin liikemalleihinsa jne.
Tarkastelen tässä merikuljetusten globaalia indeksiä -
joulukuun puolivälin ja helmikuun puolivälin väliseltä ajalta.
Merikonttien indeksi on noussut alle 1300 dollarista -
noin 3000 dollariin per kontti.
Konttien käyttö toimii rahoituksen varassa.
Liiketoimet ja eri taloudet tekevät ennusteensa, -
kontit ovat niiden käytettävissä, -
ja sitten seilataan 25-30 päivän verran.
Nuo kontit eivät ole saatavilla muihin asioihin muille reiteille.
Siksi tämä on shokki globaalille taloudelle nyt.
Egypti kärsii siitä.
Ja koska kyse on globaalista taloudesta -
maailmanvaltojen tulisi astua esiin.
Mutta kääntyykö Egypti kohti itää?
Jos se joutuu epätoivoiseen tilanteeseen, se tarvitsee ratkaisuja.
Korppikotkat liitelevät jo.
Kiina, Iranin kiristämiskeinot jne.
Nämä pitää ennakoida.
USA:n ja Euroopan pitäisi tehdä se mitä ne ovat ennenkin tehneet.
Niiden pitäisi suojata globaali talous tällaisilta paineilta.
- Suurlähettiläs Koren, kerrotko Turkin presidentti Erdoganin -
viime matkasta Egyptiin.
Se oli sydämellinen tapaaminen Egyptin presidentti al-Sisin kanssa.
Keskustelin Turkissa olevien lähteiden kanssa.
He pitivät tapaamista menestyksenä.
Olen kuullut samaa Egyptistä.
Siellä oltiin hillitympiä mutta tapaamista pidettiin hedelmällisenä.
Egypti kärsii ruokapulasta -
ja sen ennestään iso väestömäärä kasvaa.
Se on parissa vuodessa lisääntynyt useilla miljoonilla.
Talouden pitää kestää myös tämä.
-Se on loukku.
Se kertoo siitä että Egyptin talous on muista riippuvainen.
Ei pelkästään Saudi-Arabiasta.
Se tarvitsee Arabiemiraatteja (UAE) ja tietenkin USA:ta.
Samalla se pitää hyviä yhteyksiä Venäjän ja Kiinan kanssa.
Venäjä rakensi hiljattain ydinenergialaitoksen -
Egyptille koska se kärsii sähkökatkoksista.
Ne ovat päivittäisiä, siksi se toimi näin.
Israel lisäsi kaasunvientiä Egyptiin -
Gazan sodan alettua.
Jotta Egypti pystyisi hallita tilanteen.
Tämä tarkoittaa sitä ettei Egypti voi jättää huomiotta -
mitään tuontia keneltäkään.
Saudit auttavat Siinailla, UAE kantaa oman kortensa kekoon.
Mutta ei unohdeta uutta akselia.
Siihen kuuluvat Kiina, Iran -
ja Venäjä.
Lisäksi Iranilla omat välikädet kuten huthit ja Hizbollah jne.
Akseli on onnistunut järkyttämään koko maailmaa.
Kyse ei ole ainoastaan Suezin kanavasta -
tai Intian valtamerestä.
Iran on iskenyt intialaista alusta vastaan.
Se iski myös Pakistaniin.
Egyptin täytyy riippuvuutensa takia olla hyvin varovainen.
Afrikkaan suuntautuva toiminta -
Punaisenmeren kautta on kiihtynyt.
Kyse ei ole vain venäläisistä ja kiinalaisista.
Turkki, Qatar ja UAE ovat tiiviisti tekemisissä -
Egyptin naapurimaissa.
Joten tavat löytää selviytymiskeinoja -
näiden toimijoiden kanssa on vaikeaa Egyptille.
Nämä toimijat ovat houkutelleet sitä hiljaisesti -
ja yrittävät Egyptiä jättämään huomiotta USA:n leirin -
ja olemaan liittymättä koalitioon Punaisellamerellä.
Abdel Fatah al-Sisi vastaanotti Turkin presidentti Erdoganin.
Se voi viestiä muutoksesta käytöksessä -
ja myönnytysten tekemisestä Turkille.
Egypti ja Turkki eivät ole olleet ystävällisissä väleissä -
viimeisten vuosikymmenien aikana.
Joten tätä pitää tutkia huolellisesti.
Egyptin luovimista pitää seurata.
- Valitettavasti aikamme on lopussa.
Kiitos suurlähettiläs Koren, eversti Rayburn ja herra Oren.
Aiheeseen palataan uudelleen. Egypti on tärkeä toimija.
Sillä on kauaskantoiset strategiset vaikutukset Lähi-idässä.
Egyptin strateginen sijainti -
ja Egyptin ja Turkin välinen suhde, -
Turkkihan on Nato-jäsen, -
ne ovat molemmat tärkeitä sekä lännelle että idälle.
Niistä kilpaillaan molemmissa leireissä tulevaisuudessa.
Kiitos myös katsojillemme. Shalom Jerusalemista.
Suomennos: Markus Nurmesniemi