JERUSALEM STUDIO
Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
USA:n linjaa Arabianlahdella johdetaan kahdella tasolla.
Ilma- ja merivoimien sekä merijalka- väen voimia on sijoitettu alueelle -
näyttävästi, -
puolustamaan laivakuljetuksia Iranin ahdisteluilta.
Samalla raportit kertovat USA:n ja Iranin neuvotteluista -
Iranin ydinohjelman rajoittamiseksi.
Ovatko nämä kaksi suuntaa ristirii- dassa vai täydentävätkö ne toisiaan?
Kumpi pääsee maaliin ensin, puolustus vai diplomatia?
Aiheesta keskustelemassa reservin prikaatinkenraali Mark Kimmitt, -
entinen poliittis-sotilaallisten suhteiden apulaisministeri.
- Ilo olla mukana.
- Tohtori Meir Javedanfar, -
Iran-luennoitsija Reichmannin yliopistosta.
- Kiitos kutsusta.
- Studiossa TV7:n toimittaja Amir Oren.
Laaditko yleiskuvan Iranin ja USA:n välisestä pelistä Lähi-idässä.
- Tämä on se aika vuodesta -
kun ydinsulkusopimuksen jäsenmaat -
tapaavat Wienissä.
Kokousta kutsutaan valmistelevaksi komiteaksi -
jossa valmistellaan jäsenmaiden viisivuotiskokousta.
Oli mielenkiintoista kuulla USA:n ulkoministeriön narratiivia, -
kun se keskittyi Iraniin yhtenä asiakysymyksistä.
Ei sanaakaan ydinaseista.
Ei yhtään kovia sanoja.
Sanottiin vain: -
"Iranin ydinohjelmassa on yhä avoimia kysymyksiä."
Sekä sen turvatakuista.
Se oli hyvin haaleaa ja heikkoa.
Jos teelehtiä voitaisiin lukea -
niin ehkä se tarkoittaa sitä että USA ei halua joutua julistamaan jotain, -
mikäli Iran ja USA lähentyisivät.
Tai toisinpäin, ehkä ne ovat yhteenoton partaalla.
Se voi mennä kummin päin tahansa.
- En ehtinyt keskustella Brett McGurkin kanssa asiasta.
Muuten tietäisimme mikäli sopimusta oltaisiin toimeenpanemassa.
Kenraali Kimmitt, -
mikä on USA:n kanta nyt?
Bidenin hallinto ei osoita kyvykkyyttä -
Iranin pyrkimysten turhauttamisessa.
Samalla näemme pieniä joukkojen sijoittamisia, -
jotka viestivät USA:n läsnäolosta, -
intressien puolustamisesta ja miesvoimasta alueella.
- En ole varma onko viesti selvä.
Mielestäni se on tarkoituksella moniselitteinen.
Laivaston tuonti Persianlahdelle osoittaa USA:n valmiutta reagoida -
Iranin provokaatioihin.
Mutta en usko että USA tekee sen enempää.
Mitä diplomatiaan tulee, -
niin missä Iran erikoislähettiläs Rob Malley on?
Jos hän ei ole paikalla, kuka on korvannut hänet?
Tilanne on sekava.
En usko että mitään vähemmän vähemmästä -sopimusta on tehty.
Saatan toki olla tuon moniselitteisen strategian uhri tässä.
- Herra, tohtori Javedanfar siis.
Minun pitää muistaa tämä. Mukava kun olet mukana.
Miten näet Iranin toiminnan?
Ajatollahin hallinto on äänekkäästi kertonut -
eri tavoitteistaan.
Se on viime aikoina ollut hiljaa ydinohjelmastaan, -
mutta kaikki tuntuu menevän kuin ennenkin.
- Iranin viranomaisten reaktiot Iranin mediassa -
kielivät siitä etteivät he näe sopimuksen syntyvän lähiaikoina.
Heitä huolettaa se ettei Etelä-Korea aio -
vapauttaa heidän jäädytettyjä varojaan.
Iranin valuutta on jälleen uusissa pohjalukemissa.
Hallitus määrää ei-valtiolliset -
rahanvaihtopisteet suljettaviksi. Tilanne on todella surkea.
Nämä eivät ole merkkejä jotka kertoisivat -
Iranin ja USA:n pääsevän sopimukseen, päinvastoin.
Yleensä Iranin rial vahvistuu dollariin nähden, -
kun näkemys sopimuksen lähenemisestä vallitsee.
Että sopimus saattaisi olla tekeillä, -
USA ja Iran saattaisivat lähentyä.
Niin rajalliselta kuin se kuulostaakin.
Iranilaiset eivät näe sen tapahtuvan.
Sopimus ei ole lähellä.
Se että USA on lisännyt joukkoja Persianlahdella -
on merkki siitä että Iranin ja USA:n ydinneuvottelut -
ovat jäässä.
Tai saaneet jopa takapakkia.
- Otan kaksi seikkaa pohdittavaksi.
Yksi koskee vaalikautta ja toinen Saudi-Arabiaa.
USA:n presidentin- ja kongressivaalit ovat jo kynnyksellä.
Niistä tehdään gallupkyselyitä koko ajan.
Niissä on Biden vastaan Trump -asetelma.
Kysymys kuuluu hyötyykö Biden sopimuksesta, -
jota republikaanit vastustaisivat?
Se olisi eräänlainen diplomaattinen saavutus hänelle.
Hänellä ei ole näyttää sellaisia -
kolmen vuoden presidenttiytensä ajalta.
- Paitsi republikaanit -
myös Menendezin ympärillä on demokraatteja jotka vastustavat.
- Demokraatit asettuvat ruotuun kunhan vaalit alkavat.
Ironista kyllä, pari vuotta sitten ja viime vuonna -
piti odottaa kunnes Iranin vaalikausi meni ohi.
Piti odottaa että Ruhani väistyi ja Raisi astui ruoriin.
Ja mitä Khamenei neuvoi seuraavalle presidentille jne.
Toinen pointti on Saudi-Arabia.
Saudit ja iranilaiset ovat lähentyneet.
Ehkä se on osa Muhammad Bin Salmanin suurta visiota, -
joka koskee Saudi-Arabian roolia Lähi-idässä.
Ehkä se on osa sopimusta, -
jota haudotaan Saudi-Arabian ja Israelin välille.
Se vähentäisi Israelin vihollisuuksia Irania kohtaan.
Jos kerran Iran on hyvää pataa Saudi-Arabian kanssa -
ja Israel haluaa samaa, -
se tarkoittaisi jotain myönnytyksiä Israelin ja Iranin välillä.
Nämä pohdittavaksi.
- Kenraali Kimmitt, olen keskustellut Lähi-idästä -
useiden USA:n Centcomin toimijoiden kanssa.
Näyttää siltä että jännitteet kiristyvät.
Esiintyykö nyt ajatusta -
että virhearvion riski voi johtaa eskalaatioon?
- Se on aina ollut Centcomin huoli, -
jo silloin kun olin siellä 20 vuotta sitten.
Parhaat suunnitelmat antavat selkeät viestit sotilaspuolella -
jotta virhearviointeja Persianlahdella ei tapahtuisi.
USA:lla on huomattava läsnäolo eri alustoilla.
Joku hallitsematon iranilainen ryhmä voisi törmätä -
pikaveneellä USA:n lentotukialukseen, -
ja peli olisi käynnissä.
Bidenin hallinto teki kaikkensa -
eskaloimisen vähentymiseksi niin pian kuin mahdollista.
Mutta kun sellainen tapahtuu, tapahtumat karkaavat käsistä, -
piti siitä tai ei.
- Tohtori Javedanfar, onko Iranin intresseissä -
eskaloida tilannetta?
Vai jatkaako se toimintaansa juuri tuon reagointirajan alapuolella?
- Iranin näkökulma on suojella omia intressejä.
Iran on vihainen USA:n estettyä sen öljynviennin.
Se on vielä vihaisempi USA:n esiintymisestä Persianlahdella.
Se näkee vesien kuuluvan sille, eikä halua USA:ta sinne.
Hallinto heijastaa voimaa omalle yleisölleen.
Se on rajoitettu kotimaan yleisö.
Se toimii USA:ta vastaan kuten omaa kansaansa vastaan.
Se ei halua antaa tuumaakaan periksi.
Se pelkää että jotakin tulkitaan heikkouden merkiksi.
Ja sitten USA käyttäisi sitä Irania vastaan.
Siksi Iran ei jousta esimerkiksi naisten hijab-huivin käytössä.
Mahsa Aminin kuolemasta käynnistyneen mellakan jälkeen -
hallinto pakottaa hijabin käyttöön kuten ennenkin.
Tämä on osa Iranin hallinnon käytöstä.
Se näkee itsensä alueellisena suurvaltana.
Se ei näe mitään syytä olla joustava.
Se vahingoittaisi sen asemaa alueellisena suurvaltana.
Täytyy myös sanoa että Venäjän tuki -
on psykologisesti vahvistanut ajatollah Khamenein -
Iran-imagoa todellisena tekijänä.
On eri asia onko se realistista vai ei, onko ajatollahin näkemys oikea, -
en ole sitä mieltä.
Mutta iranilaiset ovat saaneet pontta askeliinsa -
Venäjän tultua kuvaan ennennäkemättömällä tavalla.
Siitä on tullut riippuvainen Iranin sotilaallisista toimituksista.
Tämä vaikuttaa Iranin käyttäytymiseen naapureita kohtaan Persianlahdella.
Sekä USA:ta kohtaan siellä.
- Herra Oren, iranilaisilla on terävä ymmärrys -
omasta linjastaan alueella.
Vallankumouskaartin (IRGC) Quds- joukkojen komentaja -
Qassem Suleimani surmattiin yhdessä -
Qataib Hizbollahin komentaja al-Muhandiksen kanssa -
Trumpin hallinnon aikana.
Se sai aikaan monenlaisia pohdintoja Iranissa.
Pelote toteutui mutta se halusi pitää kiinni linjoistaan.
Iran näyttää puskevan väkisin agendansa läpi Irakissa, -
Syyriassa, Libanonissa, Jemenissä ja alueen muissa maissa.
Se toimii entistä pakottavammalla tavalla.
Viime viikolla Syyrian ulkoministeri Faisal Mekdad vieraili -
Iranin kollegansa luona Teheranissa.
Amir Abdollahian puhui tarpeesta poistaa USA:n joukot alueelta.
Etenkin Syyriasta. Hän oli turhautunut siihen ettei USA hievahdakaan.
Se jopa vahvistaa voimiaan siellä.
Miten näet tämän?
- Mainitsit monet tapaamiset ja puheet.
Mutta iranilaisia voittoja tai saavutuksia ei juuri näy.
Suleimani surmattiin kolme ja puoli vuotta sitten.
Hänen seuraajansa eivät ole yhtä menestyneitä.
Hän oli ainutlaatuinen kyvyiltään.
Hänellä oli Khamenein luottamus, -
mutta hänellä oli myös terävä strategian ymmärrys.
Sekä operaationaalista kokemusta.
Hänen saappaita ei olla kyetty enää täyttämään.
Venäjän ja Iranin välistä liittoumaa, -
miksi he sitä sitten kutsuvatkaan, käytännössä se on liittouma, -
Israelilla ja USA:lla on liittouma, -
mainitsit Centcomin.
Viime viikolla pidettiin Luontainen puolustaja -sotaharjoitus -
USA:n 5. laivaston ja Israelin merivoimien toimesta.
Se ei ollut Centcomin vastuualueella vaan Välimerellä.
Israelin päätukikohta on Haifassa, Välimeren rannikolla.
Molempien maiden laivastot harjoittelevat.
Se on ensinnäkin hyväksi molempien kyvyille.
Lisäksi vara-amiraali Brad Cooper, -
5. laivaston ja Navcentin komentaja kertoi -
miehittämättömien merialusten toiminnasta.
Lisäksi käynnissä on mielenkiintoinen ja innovatiivinen työ -
USA:n ja Israelin välisen yhteen- sopivuuden sovittamisessa merillä, -
Persianlahdella ja Adeninlahdella.
Mainitsit Jemenin.
Mikäli saudien ja iranilaisten lähentyminen toteutuu -
näemme pitävämmän tulitauon Jemenissä.
Se olisi yksi merkki siitä, -
ovatko iranilaiset tosissaan -
eskalaation tiellä.
- Centcomin komentaja kenraali Kurilla huomautti -
että asioiden toimeenpano ja sopimukseen pääsy ovat eri asioita.
Kuten Meir ja sinä totesitte -
Iranin ja Venäjän liittouman, -
MI5:n johtaja totesi pari viikkoa sitten että Iranin tuki Venäjälle -
ei nauti täyttä kannatusta Iranin hallinnon eri puolilla.
Siitä käydään kinastelua, mikä nostaa myös kysymyksiä -
siitä miten paljon hallinto lopulta tukee sitä.
Ei välttämättä ajatollah Khamenein haluamalla tavalla.
Kenraali Kimmitt, puhutaan USA:n intresseistä alueella.
Onko USA:n asema varmalla perustalla, -
voiko siltä odottaa toiminnan muutosta -
ja joukkojen vahvistamista -
niin ettei sen strategia ole enää monitulkintaista?
- Kun puhuin strategisesta monitulkinnasta -
tarkoitin lähinnä diplomatian, pakotteiden ja asevoimien yhdistelmää
USA on yksiselitteinen vahvojen sotilaallisten kykyjen ylläpidon suhteen
Persianlahdella.
Sekä muiden liittolaisten kanssa koko alueella.
Mutta strategisen monitulkinnan viestintä -
jää tulevien USA:n vaalien alle.
Voin kuvitella johtajien istumassa Teheranissa -
kuuntelemassa neuvonantajia.
Yksi joukko suosittelee sopimuksen tekoa USA:n kanssa, -
koska Trump on palaamassa valtaan.
Toinen ryhmä neuvoo odottamaan ja tekemään diilin hänen kanssa.
Jos sitä ei tehdä, asiat pahenevat.
Strategisen monitulkintaisuuden viesti -
on mielestäni päässyt Iranin johtajien ihon alle.
Mutta mitä sotilaallisiin kykyihin tulee, -
en usko niitä tarkoitetun epäselviksi missään vaiheessa.
Niiden on tarkoitus viestiä vahvoista ja valmiista kyvyistä.
- Tohtori Javedanfar, -
ennen kuin Joe Biden nousi menestyksekkäästi presidentiksi, -
John Kerry puhui silloisen Iranin ulkoministeri -
Mohammad Javad Zarifin kanssa tarpeesta odottaa -
Trumpin hallinnon vaihtumista ja vihreämpiä laitumia -
Bidenin hallinnon myötä.
Se ei edennyt suunnitellusti ajatollahin hallinnon kannalta.
Mitä ajatollahin hallinnolle nyt neuvottaisiin?
Jos se nyt odottaa, se voi päätyä vielä huonompaan tilanteeseen.
Silti se ei halua myöntyä.
Venäjälle tässä näyttää sopivan se että Iranille näyttäisi käyvän -
asema moninapaisessa maailmassa, -
ja sillä olisi sanansa itäisessä blokissa.
Venäjä saisi siten Iranin taivuteltua jonkinlaiseen järjestelyyn -
joka vaikeuttaisi sen ydinasetavoitteluja.
- Jos joku ajattelee Trumpin voiton olevan pahaksi Iranille, -
sanoisin että se on väärä näkemys.
Iranilaiset toivovat Putinin voittavan Ukrainan sodan.
Emme ole täysin varmoja tulevasta mutta Trump -
kuuluu republikaaniryhmittymään joka ei halua rahoittaa Ukrainaa.
Jos herra Putin selviytyy voittajana -
USA:n lopettaessa Ukrainan rahoittamisen, -
se olisi mahtava uutinen Iranille.
Mitä tulee ydinsopimukseen Iranin kanssa, -
Trumpin toiminta oli erittäin arvaamatonta.
Hän lähti ydinsopimuksesta -
ja sitten hän käytti puolet ajastaan anellakseen Irania palaamaan siihen.
Jos yhtään ymmärtää miten iranilainen hallinto toimii, -
ja miten Iranissa tehdään sopimuksia, -
jos kerran tehdystä sopimuksesta lähtee eikä toinen ole rikkonut sitä, -
toista ei voi pyytää palaamaan siihen.
Jos Trump valitaan, en usko iranilaisten ryntäävän takaisin -
neuvottelupöytään.
Odotettavissa oleva Ukrainan tukemisen loppu -
ja siitä johtuvat positiiviset seuraukset Putinille -
vahvistavat ajatollah Khamenein asemaa.
Se vahvistaa näkemystä ettei amerikkalaisiin voi luottaa -
vaan heitä pitää vastustaa.
"Putin piti asemansa, kohtasi heidät ja voitti. Meidän pitää toimia samoin."
Pari seikkaa jotka vahvistavat Iranin näkemystä itsestään -
alueella, jotka tekevät siitä entistä aggressiivisemman.
Yksi on pari venäläisten tekemää hyökkäystä USA:n lennokkeja vastaan
Syyriassa.
USA ei ole vastannut niihin.
Oli syy tulen pidättämiseen mikä hyvänsä, -
se vain rohkaisee Iranin hallintoa.
Uskon tämän lisäävän iranilais- venäläisen liittouman aggressiivisuutta
USA:n läsnäoloa kohtaan Syyriassa.
Lisäksi muistuttaisin Israelin tapahtumista.
Hallitus loukkaa demokratiaa ja sillä on seurauksia IDF:lle.
Tämäkin vahvistaa Irania -
ja sen itsevarmuutta -
niin kauan kun tämä kriisi jatkuu.
- Kenraali Kimmitt?
- Olen samaa mieltä monesta asiasta, -
mutta en usko Iranin hyötyvän sopimuksen teosta Bidenin kanssa, -
jos nyt näyttää siltä että hän häviäisi vaalit.
Useimmat löisivät vetoa Trumpin puolesta.
Historia ei aina toista itseään, mutta se usein rimmaa itsensä kanssa.
Palataan vuoteen 1980, jolloin Iran piti amerikkalaisia panttivankeina.
Iran ei tarkoituksella antanut presidentti Carterille vankeja, -
se odotti kunnes presidentti Reagan tuli ja antoi heidät hänelle.
En vedä tästä suoraa yhteyttä, -
mutta eikö Trump haluaisi viestiä iranilaisille -
halusta tehdä salainen sopimus.
Hänen ensimmäinen diplomaattinen voitto paluun jälkeen olisi -
ydinsopimuksen teko iranilaisten kanssa.
Sen ei edes tarvitse olla hyvä diili, -
kunhan Trump pääsisi sanomaan onnistuneensa siinä missä Biden ei.
- Hän yritti tehdä sopimuksen.
Ranskan presidentti Macron yritti taivutella häntä -
tekemään pitemmän ja vahvemman sopimuksen kuin mitä Biden tulkitsi.
Herra Oren, aikamme käy vähiin.
- Joka tapauksessa, oli presidentti Biden tai Trump, -
se on toinen ja viimeinen kausi kummallekin.
He haluaisivat jättää jonkun perinnön saavutuksillaan.
He olisivat valmiita tekemään myönnytyksiä iranilaisille -
saadakseen jotain.
- Nopea huomautus tähän.
Jos Iran jatkaa Venäjän tukemista -
Bidenin on vaikea tehdä sopimusta sen kanssa mikäli tulee valituksi.
- Ohjelma on lopussa, mutta loppulausunnot vielä.
- Mielestäni pointit tulivat jo esiin.
Mutta toivon ettemme lähde vähemmän vähemmästä -diiliin -
emmekä tekisi sopimusta vain sopimuksen vuoksi.
Sopimuksen pitää olla luja, jolla var- mistetaan ettei Iran saa ydinpommia.
Tämä täytyy pysyä USA:n linjana.
Turvatekijä tässä on -
että sopimus Iranin kanssa tarvitsee kaksi kolmasosaa USA:n senaatista.
Jos sopimus on heikko, en usko sen läpäisevän senaattia.
Oli presidenttinä Trump tai Biden.
- Tohtori Javedanfar?
- Totean vain että Iranin ja Saudi-Arabian sopimuksella -
ei ole painoarvoa.
Ajatollah Khamenei teki sopimuksen vain siksi, -
koska Kiinan presidentti Xi Jingpin käski häntä.
Muuten sopimusta ei olisi. Saudeilla ei ole mitään pelivaraa -
Iranin ja Israelin välissä.
- Emme ole viime viikkoina kuulleet mitään Iranin ydinohjelmasta.
Rikastavatko he uraania, -
mitä IAEA- atomienergiajärjestön kameroiden kanssa tapahtuu, -
entä sotavoimien puolella? Hiljaisuus on korviahuumaava.
- Tutkimme asiaa täällä TV7:lla.
Kiitos kenraali Kimmitt, tohtori Javedanfar ja herra Oren.
Kiitos myös katsojillemme. Nähdään ensi kerralla, shalom.
Suomennos: Markus Nurmesniemi