JERUSALEM STUDIO
Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Vuosina 1981 ja 2007 Israel toimi yksin arabien ydinvoimatoimintaa vastaan.
Iskut Irakin ja Syyrian ydinreaktoreihin tapahtuivat yllätyksenä.
Rajoitetut iskut auttoivat Saddam Husseinia ja Bashar Assadia -
pidättäytymään kostoiskusta.
Näin ei odoteta enää tapahtuvan mikäli Israel päättää iskeä ilmavoimillaan -
tuhotakseen Iranin ydininfrastruktuurin.
Siitä seuraa sota ja se leviää Israelin perukoille sekä Persianlahden maihin,
jotka ovat liitossa lännen kanssa. Jos isku on yli Israelin kykyjen, -
voiko se luottaa USA:n johtamiin kumppaneihin puolustautumisessa?
Aiheesta keskustelemassa suurlähettiläs Danny Ajalon, -
TV7:n Lähi-idän ajankohtaisohjelman toinen juontaja, -
Suurvallat pelissä -ohjelman panelisti, Israelin entinen USA-suurlähettiläs -
sekä Israelin entinen apulaisulkoministeri.
Robert Silverman, Salem-opiston luennoitsija -
sekä USA:n ulkomaanpalvelu- yhdistyksen entinen johtaja.
- Kiitos Jonathan.
- Studiossa TV7:n toimittaja, -
Jerusalemin vartijat ja Suurvallat pelissä -ohjelmien isäntä Amir Oren.
Laaditko yleiskuvan aiheestamme.
Voiko Israel luottaa lännen apuun Iranin asiassa?
- Lyhyt vastaus on "ei", mutta emme halua tämän olevan lyhin ohjelma.
Muunnetaan siis vastausta tiettyyn pisteeseen.
Tai jatketaan sitä tietystä pisteestä eteenpäin.
Asiat voivat muuttua ajan myötä, mutta juuri nyt -
Bidenin hallinto ja Euroopan hallitukset ovat kielteisellä kannalla.
Eurooppalaisilla on nyt USA:ta vahvempi kanta -
Iranin metkuihin ydinvoima- kysymyksessä, -
mutta kumpikaan niistä ei auta Israelia iskemään -
Iranin ydin-infrastruktuuria vastaan.
Et kysynyt kansainvälisistä järjestöistä.
Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) pääjohtaja Rafael Grossi -
antoi lausunnon, jonka mukaan sotilaallinen isku -
ydinreaktorin tiloihin olisi vastoin kansainvälistä lakia.
Mitä tapahtuu jos Israel tekee yksipuolisen iskun -
ja Iran kostaa?
Katsooko USA silloin olevansa sitoutunut -
puolustamaan Israelin väestöä ohjuksilta?
Kaikkien niiden protokollien ja harjoitusten mukaisesti, -
jotka on solmittu Israelin ilma- ja meri voimien ja USA:n 6. laivaston kesken?
Ei kannata laskea sen varaan.
Varsinkaan Israelin sotaneuvostossa jossa pohditaan iskua.
- USA pitää aina ottaa huomioon.
Sillä on käytössä -
niin kutsutut Carterin viisi pointtia -
jotka ohjaavat maata tulemaan apuun.
Mainitsit IAEA:n johtaja Rafael Mariano Grossin.
YK:n peruskirjan 7. kappaleen artikla 51:n mukaan -
mailla on oikeus itsepuolustukseen.
Israel ja Iran ovat käytännössä sodassa keskenään.
Iran on toistuvasti hyökännyt Israelia vastaan ja julistanut tuhoavansa sen.
- Ennaltaehkäisevä itsepuolustus on edelleen kiistanalainen aihe.
Israel ei tietenkään punnitse laillisia näkökohtia, -
sitovia tai ei, mikäli sen olemassaolo on uhattuna.
Mutta iskun jälkeiset tapahtumat ja YK:n turvallisuusneuvoston päätökset -
voivat saada Israelin ongelmiin. - Meillä on hyvät lakimiehet sitä varten
Suurlähettiläs Ajalon, kysymys sinulle.
Israelin puolustustahoissa on kiertänyt lausuntoja, -
jotka ovat nostaneet huolia lännen tuesta Israelille.
Mikäli sota puhkeaisi Israelin ja Iranin välille.
Onko huoli todellinen?
- Ehdottomasti.
Nostit esiin kaksi oleellista esimerkkiä vuosilta 1981 ja 2007.
Kansainväliseltä yhteisöltä ei tuolloinkaan herunut tukea -
Israelin itsepuolustukselle.
Mutta on myös doktriini joka ei salli -
Lähi-idässä olevien Israelin vihollisten -
kehittää tai omistaa ydinaseita.
Tämä sopimus vaikuttaa voimakkaasti siihen -
saammeko apua vai ei.
Israel toki haluaisi liittolaisia -
jotka auttavat sitä aktiivisesti.
Haluaisimme toimia muiden kanssa.
Mutta jos se ei onnistu, meidän pitää toimia yksin.
Se tulisi olemaan hyvin rankkaa.
Mutta loppujen lopuksi, kun tosipaikka tulee, -
kysymys ei ole saammeko apua jostain.
Kysymys kuuluu toimimmeko vai ei.
Jokainen vastuuntuntoinen Israelin hallitus -
päätyy silloin toimintaratkaisuun.
Aivan kuten aiemminkin on toimittu.
- Herra Silverman, haluan kuulla kantasi USA:n näkökulmasta.
Sinä toimit vuosia USA:n diplomaattina.
USA:n ulkoministeriö toistaa vähän väliä -
lausuntoa että USA tukee vahvasti Israelin turvallisuutta.
Eikä se salli Iranin saavan ydinasetta.
Aluksi lausunto muotoiltiin niin ettei Irania sallita ydinkynnysvaltiona.
Sitten sitä muutettiin niin ettei ydinaseita sallita.
Nyt sanotaan ettei Iranin sallita käyttää ydinaseita.
Mihin tämä päättyy?
- Bidenin hallinto on toistanut näitä samoja lausuntoja, -
se vakuuttelee Israelia ja Persianlahden maita -
yhä uudelleen.
USA sanoo ettei salli Iranin yltävän ydinasevaltiuden kynnykselle -
tai kehittävän ydinpommia.
Tämä toistettiin maaliskuun 6. ja 7. päivä -
USA:n ja Israelin strategiaryhmässä -
molempien maiden kansallisen turvallisuuden neuvonantajien toimesta
Ulkoministeri Blinkenin mukaan USA suosii diplomatiaa.
Se on tehokkain tapa toimia Iranin ydinohjelman kanssa.
Diplomatian keinoin käytävät keskustelut -
ovat suosituin vaihtoehto.
Siteeraisin tähän Winston Churchilliä -
jonka mukaan USA toimii aina oikein, -
mutta vasta käytyään kaikki vaihtoehdot läpi.
Kaikkein tehokkain tapa olisi -
sotilaallinen isku Iraniin.
Se olisi hyvin erilainen ehdotus kuin vuosien 1981 -
ja 2007 tapauksissa.
Tehokkain vaihtoehto olisi USA:n tekemä isku.
Sillä on ainutlaatuiset sotilaalliset kyvyt siihen.
Sillä on täsmäohjautuva pommi -
jota kutsutaan massiiviseksi taistelu- välinelävistäjäksi (GBU-57A/B MOP).
Se pystyy lävistämään Natanzin vuoren.
Vain USA:lla on tällaisia täsmäpommeja.
Israelilla ei ole niitä, ei edes kykyä saattaa sellaista Iraniin.
USA olisi paras vaihtoehto iskun suorittajaksi.
Se miten USA saataisiin tekemään se -
olisi...
Israel pystyy auttamaan itseään.
Haluan sanoa kolme seikkaa joiden avulla se oivaltaa tämän vaihtoehdon.
Ensimmäiseksi, Israelilla on yksipuolisen iskun vaihtoehto.
Jos Israel uhkaa käyttää tätä vaihtoehtoa, se vetää USA:n mukaan.
USA ei halua joutua alueelliseen sotaan.
Siksi se suosisi strategista vaihtoehtoa -
jossa Iranin ydin-infrastruktuuri tuhotaan.
Mutta se onnistuu vain jos Israel uhkaa toimia omin päin.
Joten Israelin täytyy kehittää omaa yksipuolista iskukykyään.
Israel ei ole kehittänyt sitä puolta niin paljoa kuin se olisi voinut.
Se on viivyttänyt ilmatankkerien tilausta.
Ne ovat tärkeä osa ilmavoimien kyvylle -
lentää Natanzin ydinlaitoksen alueelle ja takaisin.
He joutuvat tankkaamaan jopa lisätankeilla varustetut F-16:t.
Israel viivytti tilauksiaan Trumpin hallinnon loppuajoille asti, -
myös ilmatankkerien osalta.
Israel voi auttaa itseään investoimalla sotilasbudjetissa tähän vaihtoehtoon.
Jos isku on Israelin ykkösasia, -
niin miksi keskitytään kotimaisen lainsäädännön uudistuksiin?
Se jakaa kansaa.
Jos Israel haluaa että etenkin USA avustaa sitä Irania vastaan, -
niin sen ei pitäisi jakaa itseään.
Moni liittolainen näkee Israelin lain- säädäntöuudistuksen kiistanalaisena -
mutta se on virheaskel tältä hallitukselta.
Varsinkin jos Iran on tärkein asia.
Kolmanneksi, jos lännen ja etenkin USA:n halutaan auttavan -
torjumaan Iranin uhkaa, -
niin miksi se ei auttaisi liittolaisiaan Euroopassa -
Venäjän uhkaa vastaan?
Israel ei ole toimittanut aseita Ukrainalle, -
se on halunnut ilmapuolustus- ja puolustusaseistusta Israelilta.
Israel voisi auttaa itseään Iran-asiassa antamalla tukea muille maille.
Esimerkiksi Ukrainalle Venäjää vastaan.
- Aivan. Haluan kuulla Orenin kannan tähän.
Ajatushautomot ovat kehitelleet muutamia sotaskenarioita.
CSIS ja muut maailman johtavat ajatushautomot ovat tehneet niitä.
Kaikki päätyivät samaan johtopäätökseen.
Israel ei iske ilman USA:n lupaa.
Muuten se johtaisi monimutkaiseen tilanteeseen, -
jossa se joutuisi raahaamaan liittolaisensa mukaan -
sen sijaan että ne tulisivat itse.
Lännen asevarastot ovat tyhjentyneet Ukrainan sodan takia.
Mutta kun katsomme kokonaisuutta -
näemme leirien muuttuvan maailmassa.
Täällä on strateginen kilpailu menossa.
Iran on Venäjän ja Kiinan puolella.
Israel on USA:n puolella, mutta sillä on kauppasopimuksia Kiinan kanssa.
Sillä on myös varovaiset suhteet Venäjään.
Israelilla ei ole valinnanvaraa, ja voimme aina vedota siihen -
että USA:lla on suhteet Kiinan kanssa, retoriikastaan huolimatta.
Viittaako tämä että uskottava soti- laallinen vaihtoehto ei ole pöydällä?
- Jätetään Kiina-ulottuvuus syrjään hetkeksi.
USA:n armeijan yleisesikuntapäällikkö kenraali Milley -
ja kenraali Austin kävivät Israelissa.
Pentagon mainitsi että Israelin ja Kiinan suhteet -
huolestuttavat sitä.
Vaikka ne ovat kauppasuhteet, -
niihin liittyvät aina Kiinan kommunistisen puolueen -
strategiset näkökohdat.
Samoin kaikkien sen alahaarojen näkökohdat.
Mutta unohdetaan Kiina hetkeksi.
Mennään 55 vuotta taaksepäin -
jolloin USA teki päätöksen toimittaa Israelille F-4 Phantom -koneita.
Se oli tuon ajan modernein hävittäjäpommittaja.
USA:n päättäjät käsittivät Israelilla olevan todellinen huoli, -
jopa eksistentiaalinen, -
eikä USA halunnut Israelin kokevan olevansa selkä seinää vastaan.
Sen sijaan että se olisi päätynyt epätavanomaiseen vaihtoehtoon, -
sen mielestä oli parempi että Israel turvataan tavanomaisin asein -
ja USA:n tuella.
Tämä näin yleisin termein ilmaistuna.
Mutta kun kriisi tai konkreettinen tilanne koittaa Israelissa -
se ei sido vallassa olevaa USA:n hallintoa -
toimimaan mitenkään.
Israel jää yksin päättämään -
mitä aseita käyttää. Useimmat sen aseet ovat USA:n toimittamia.
Kohentaako USA sotatarvikkeiden määrää jos Israel käyttää niitä?
Se ei tule olemaan yhden iskun operaatio.
Mitä ajan mittaan tapahtuu? Olemme nähneet USA:n tyhjentävän varastot.
Miten se pystyy täydentää Israelin varastoja?
Mitä tapahtuu YK:ssa, -
mikäli pakotteita aletaan vaatia jne.
Israelin täytyy ottaa USA:n kanta huomioon -
riippumatta siitä mitä Iranissa tapahtuu.
- Suurlähettiläs Ajalon, mikä on sinun kantasi tähän?
Olit pitkäaikainen diplomaatti ja toimit pääministerien pääneuvonantajina.
Delegaatio matkusti täältä USA:han, -
mukana oli strategisten suhteiden ministeri Ron Dermer, -
hän on ollut myös suurlähettiläänä USA:ssa.
Mukana oli myös kansallisen turvallisuuden neuvonantaja -
Tzahi Hanegbi.
He tapasivat USA:n kansallisen turval- lisuuden neuvonantaja Jake Sullivanin.
Kaikki nämä tapaamiset tapahtuvat strategisella turvallisuustasolla.
Israelin ja USA:n välinen diplomatia keskittyy pääasiassa palestiinalaisiin.
Tarkoittaako tämä sitä että maiden välinen diplomatia -
ei ole enää entisellään?
Maiden väliset suhteet olivat ennen koskemattomat -
ja informaatio virtasi molempiin suuntiin. Myös Iran-kysymyksessä.
- Osallistuin ja johdin monia strategisen dialogin tapaamisia -
Israelin ja USA:n välillä.
Ne olivat monitoimisia eri tahojen tapaamisia.
Mikä tahansa järjestö USA:sta pystyi osallistumaan.
Sama pätee edelleen. Ulkoministeriö, Pentagon, energiaministeriö -
sekä CIA, puolustusministeriön DIA ja muut.
Myös Israelin vastaavat tahot voivat osallistua.
Palestiinalaiset eivät olleet ainoa puheenaihe.
Keskustelut avattiin yleensä, -
ja luulen että samoin on tänään, -
alueellisen turvallisuuden vakaudesta puhumalla.
Siitä jatkettiin eri aihealueisiin -
joita alueella on.
Iran on väijynyt aiheissa näkyvästi viimeiset pari vuosikymmentä.
Myös palestiinalaiset.
Mutta näissä keskusteluissa ei puhuttu toimintakeinoista.
Ne olivat suuntaviivoja ja laajoja strategisia yleiskatsauksia.
Näiden keskustelujen tuotteena oli -
viedä USA:n ja Israelin päätöksentekijöille -
aluetta koskevat näkymät -
tekemättä erityisiä suosituksia niistä.
Tämä toteutettiin kummassakin pääkaupungissa -
jossa on omat fooruminsa ja konsultoijansa.
Mutta jokaisessa näissä keskustelussa painotettiin -
Israelin suvereeniutta päättää -
sen omasta kansallisesta puolustuksesta.
Koodit ovat aina hyvin selkeät.
Kun Israel huomaa Iranin tekevän jotain -
mikä on eksistentiaalinen uhka sille, -
Washingtonissa ymmärretään että Israel tekee silloin kaiken tarvittavan.
Parempi tietenkin jos se tehdään USA:ta konsultoiden.
Nyt tilanne on aikaisempaa monimutkaisempi.
USA korostaa aina Israelille -
että mikäli sota puhkeaa Israelin ja Iranin välille, -
se vaikuttaa suoraan ja nopeasti USA:n sotavoimiin.
USA haluaa että se tietää asioista etukäteen -
ja uskon asian olevan niin tälläkin kertaa.
Israel tietää että sen täytyy käydä -
läpi muutaman vaiheen.
Sanotaan nyt vaikka että päädymme tilanteeseen jossa pitää iskeä, -
yksin tai muiden osallisten kanssa.
Ensimmäinen vaihe on isku, toinen on sitä seuraava vastaus.
Kolmas vaihe on vastaisku vastaukseen -
ja silloin tarvitaan USA:ta täydentämään sotatarvikkeita.
Sekä toimimaan poliittisena sateenvarjona kv. areenalla.
Ehkä myös suorittamaan joitain sotilasoperaatioita.
- Herra Silverman, mitkä ovat USA:n strategiset intressit tällä hetkellä -
Lähi-idässä, etenkin Iranin suhteen?
- Ne ovat pysyneet entisellään.
Lähi-idän öljyn virtaus maailman- markkinoille on tärkeää.
Vaikka USA ei tuo enää niin paljon öljyä Saudi-Arabiasta kuin ennen, -
öljyn hinta maailmalla vaikuttaa USA:n hintoihin.
Suurin intressi on Lähi-idän vakaudessa ja öljyn saannissa.
Toinen on terrorismin vastainen toiminta.
Terroristijärjestöt kuten Al-Qaida ja Isis -
kehittävät kapasiteettiaan.
Kolmas on Israelille annettava tuki. Se on alueen ainoa demokratia.
Nämä ovat pitkäaikaisia intressejä.
Ne saattavat olla aikaisempaa pienemmässä asemassa nyt, -
koska muita prioriteetteja on noussut esiin.
Kiina ja Venäjä, suhteiden hoito Kiinaan -
jotta se toimisi pelotteena Venäjälle lopettaa hyökkäyssotansa Ukrainaan.
Nämä ovat kaksi suurinta seikkaa.
Lähi-idän sijoitus prioriteettilistalla on laskenut -
mutta intressit ovat yhä olemassa.
Jos Israel joutuu sotaan Iranin kanssa, USA tulee avuksi.
Mitä Amirin kysymykseen tulee, -
USA täydentäisi asevarastot. Se on aina tehnyt niin.
Se teki niin Jom Kippur -sodan aikana.
USA:n kongressi lupasi täydennystä -
Israelin ohjusvarastoille -
Hamasin kanssa käydyn viimeisimmän taistelun jälkeen.
Voimme odottaa USA:n tukevan Israelia.
Mutta Israel voi auttaa itseään suhteissaan USA:n kanssa -
tekemällä oikeita asioita.
Toistan vielä että ryhtyminen tähän hyvin kiistanalaiseen, -
maata jakavaan uudistukseen -
joka jakaa myös Israelin liittolaissuhteita, -
lainsäädäntöuudistukset eivät auta Iran-kysymyksessä.
Ehkä sitä kannattaisi lykätä myöhemmäksi.
Mikäli Iran todella on uhka joka se näyttää olevan.
- Neljän kuukauden päästä tulee kuluneeksi 50 vuotta -
Joe Bidenin ensimmäisestä vierailusta Lähi-idässä.
Hän tapasi Jerusalemissa pääministeri Golda Meirin.
Se oli pari viikkoa ennen Jom Kippur -sotaa.
Hän tuli Kairosta, -
jossa 30-vuotiasta juniorisenaattoria vähäteltiin.
Hän ei tavannut presidentti Anwar Sadatia tai muita johtajia.
- Onko hän katkera siitä?
- Ei, hänhän on miellyttävä persoona.
Hän kättelee iloisesti kaikkia.
Mutta Biden on tarpeeksi tervejärkinen ymmärtämään -
ettei hän ratkaise Lähi-idän ongelmia -
alle kahdessa vuodessa, joka hänellä on jäljellä.
- Saneleeko yleinen mielipide -
USA:n ulkopolitiikan lähitulevaisuudessa?
- Vuoden 2024 presidentin- ja kongressivaalit ovat isoja tekijöitä.
Myös Iranille, joka leikkii kissaa ja hiirtä.
Se odottaa onko Bidenilla mahdollisuudet tulla uudelleenvalituksi.
Mikäli Iranissa uskotaan Bidenin jatkavan vuonna 2025, -
he saattavat elvyttää ydinsopimuksen, joka ei nyt ole asialistalla.
- Joten he lopettavat valehtelun IAEA-atomijärjestölle?
- Aikovat valehdella aikaisempaa vähemmän.
- Aika näyttää käykö niin.
He ovat toimineet niin jo kolmen vuoden ajan, -
ja ehkä toiset kolme on vielä edessä.
Toivottavasti aihe jää taaksemme eikä siitä keskustella enää kolmea vuotta.
Kiitos suurlähettiläs Ajalon, herrat Silverman ja Oren.
Kiitos myös katsojillemme. Nähdään ensi kerralla. Shalom.
Suomennos: Markus Nurmesniemi