JERUSALEM STUDIO
Shalom ja tervetuloa ohjelman pariin!
Israelin talous on kestänyt yllättävän hyvin maailmantalouden horjahtelut, -
joita ovat aiheuttaneet covid-19, öljymarkkinoiden epävakaus -
ja komponenttipula.
Mutta kestääkö Israelin talous sitkeästi jatkuvan hallintokriisin -
ja kotitalouksien tunteen siitä, -
ettei makrotalouden menestys hyödytä heitä.
Tervetuloa Keski-Israelista professori Eitan Sheshinski, -
Hallinto- ja talouskeskus CGE:n vanhempi tutkija. - Kiitos.
Tervetuloa Jerusalemista Nellie Munin.
Hän on juristi, joka on erikoistunut kansainväliseen kauppaoikeuteen.
Hän on toiminut talousasiantuntijana Israelin EU-lähetystössä. - Kiitos.
Studiossa tuttuun tapaan Amir Oren, TV7:n toimittaja -
ja mm. Jerusalemin vartijat- ja Suurvallat pelissä -ohjelman juontaja.
Kuvailisitko tähän alkuun Israelin tämänhetkistä taloudellista tilaa?
Kadunmies tai -nainen, -
ei Wall Streetillä vaan pääkadulla eli israelilaisittain Dizengoffinkadulla -
ei ole kiinnostunut siitä, mitä talousekspertit sanovat.
He miettivät lompakkoaan. He ovat huolissaan ostovoimastaan.
Nyt eri poliitikot, jotka kilpailevat äänisaaliista, -
väittävät, että talouden indikaattorit ovat erinomaiset -
ja Israelin talous on kestänyt kovia myrskyjä -
usean viimeksi kuluneen vuoden aikana.
Toiset, mm. oppositiojohtajat sanovat, että se oli totta vielä vuosi sitten, -
mutta tällä hetkellä Israelin talous on kutistumaan päin, -
ja valtion peräsimeen tarvitaan joku nykyistä kokeneempi -
panemaan talouden jälleen kuntoon.
Ja nyt elinkustannukset ovat nousemassa tärkeäksi vaaliteemaksi.
Annetaan asiantuntijoidemme kertoa, -
pitääkö oma henkilökohtainen tuntumamme paikkansa -
ja pitäisikö meidän iloita siitä, -
että maan talous on todennäköisesti nousemaan päin, -
vaikka miljoonat israelilaiset kokevat hieman toisin.
Epävarmuuden ja epävakauden tunne on maailmanlaajuinen.
Professori Sheshinski, missä määrin Israelin talous on vakaa, -
jos se ylipäätään sitä on?
Tilastojen valossa Israel todella on -
melko vakaa muuhun maailmaan verrattuna.
Muu maailma on läpikäynyt... Israel oli verraten vakaa -
myös koronan aiheuttaman notkahduksen aikana -
ja koronan taustaa vasten.
Sen jälkeen maan talous on kaiken kaikkiaan ollut hyvällä tolalla.
Maailmassa on nyt useita rakenteellisia ongelmia, -
jotka horjuttavat maailmantaloutta ja myös Israelin taloutta, -
tosin ei yhtä voimakkaasti. Viittaan tietysti inflaatiopaineeseen.
Hallinnot ovat yrittäneet -
laittaa rahaa liikenteeseen ja helpottaa rahapolitiikkaa -
erityisesti USA:ssa mutta myös EU:ssa ja jossain määrin myös Israelissa.
Ja kuten jotkut ekonomistit ennustivat, -
inflaatio on alkanut kasvaa.
USA:ssa inflaatio jyllää aika pahastikin, noin 8 prosentissa.
Paraikaa keskustellaan siitä, miten pitkään inflaatio jatkuu -
ja mitkä ovat inflaation syyt.
Jos vertaan tilannetta Israeliin, -
Israelissa inflaatio on ollut 4―4,5 prosentin luokkaa.
Esimerkiksi USA:han ja valtaosaan Euroopan maita verrattuna -
olemme kohtuullisella tolalla myös inflaation osalta.
Mainitsemasi elinkustannukset on Israelissa ongelma.
Se on koetellut Israelia jo melko pitkään, -
etenkin kahden viime vuoden aikana asumiskustannusten osalta.
Keski-Israelissa asumiskustannukset ovat nousseet keskimäärin 18 %.
Asuminen on kallistunut myös muualla maailmassa mutta varsinkin Israelissa.
Muistetaan, että Israelissa väestörakenne on erilainen.
Meillä syntyvyys on korkea. Väestö on suhteellisen nuorta.
Uusia asuntoja pitäisi alkaa rakentaa vuosittain noin 70 000, -
jotta hinnat pysyisivät vakaina.
Tähän ei ole kuitenkaan päästy viime vuosina.
Viime vuonna pääsimme sille tasolle, -
joka vastaa noin 70 000 uuden asunnon rakentamisen aloittamista.
Olemme siis oikealla tiellä.
Maankäytöstä vastaava virasto Remy on myöntänyt enemmän lupia -
kuin rakentajaosapuoli on pystynyt ottamaan hoidettavaksi.
Mielenkiintoista kyllä asuntojen valmistuminen laahaa perässä.
Se on yhä arvoitus. Monet ihmettelevät, -
johtuuko se lainsäädännöllisistä rajoituksista tai byrokratiasta.
Kaiken kaikkiaan rakennuspuolella on otettu askeleita viime vuonna.
Se täytyy saada vielä pysymään riittävällä tasolla.
Mitä tulee muihin kustannuksiin, -
Israelissa käydään keskustelua uudistuksista, -
jotka koskevat tuonnin avaamista, erityisesti maatalouden sektorilla.
Siinä ei ole edistytty. Maataloussektorilla on paljon valtaa.
Palaamme siihen hetken kuluttua. Keskitymme siihen tarkemmin.
Haluaisin kuulla professori Muninin näkemyksiä -
Israelin talouden tilanteesta. Ole hyvä.
Olen samaa mieltä professori Sheshinskin kanssa.
Jos katsotaan makrotaloutta, -
voimme nähdä, että kuva on aika vakaa -
tai aika lupaava.
Inflaatio on kyllä noussut, -
mutta se on vielä maltillista verrattuna muihin maihin -
ja se näyttää olevan hallinnassa.
Myös työttömyysaste on pienentynyt huomattavasti -
koronašokin jälkeen.
Lisäksi, kun tarkastellaan -
Israelin valtionvelan ja BKT:n suhdetta, -
tilanne on rohkaiseva, -
ja se näyttää olevan hallinnassa.
Alijäämä on häviävän pieni, -
koska viime kuukausina Israelin verokertymä -
on ollut odotettua suurempi.
Osaksi siihen ovat johtaneet korkeat asumiskustannukset, -
jotka professorikin mainitsi, -
ja osaksi muutama erittäin menestyvä huipputeknologiayhtiö.
Jos tarkastellaan makrotaloutta, tilanne näyttää rohkaisevalta, -
etenkin verrattuna muihin maihin.
Mutta jos mennään syvemmälle -
mikrotalouden tasolle, -
voimme nähdä rakenteellisia ongelmia, jotka tulisi ratkaista.
Niistä yksi on kasvava yhteiskunnallinen eriarvoisuus -
rikkaiden ja köyhien välillä.
Sekin riippuu jossain määrin -
huipputeknologiasektorista, joka tahkoaa erittäin kovaa tuottoa -
verrattuna muihin sektoreihin, jotka eivät pysy sen vauhdissa.
Toinen tekijä on asumiskustannusten nousu, -
joka johtuu paitsi siitä, -
että omaan asuinkäyttöön ostettavien asuntojen kysyntä on kasvanut, -
mutta myös siitä, että asuntoja pidetään turvallisena sijoituskohteena -
tilanteessa, jossa monet eivät tiedä, mitä tekisivät säästöillään -
maailmassa, jossa ei ole kovin hyviä vaihtoehtoisia sijoituskohteita.
Jos tarkastellaan -
finanssimarkkinoita, tilanne siellä ei ole kovin vakaa.
Myöskään pankit eivät tarjoa kovin hyviä ehtoja säästäjille.
Niinpä Israelissa asuntoja pidetään sijoituksena, -
jossa on jonkinlainen tuotto.
Sekin on ongelma, -
joka vaikuttaa niihin, jotka haluaisivat asunnon omaan asuinkäyttöönsä.
Pääosin sitä on Keski-Israelissa mutta myös muualla.
Professori Sheshinski mainitsi, että asuntotuotanto lisääntyy -
noin 70 000 asunnolla tulevana vuotena.
Haluaisin kysyä sinulta, herra Oren, kansainvälisestä kontekstista.
Talvi on tulossa, ja Eurooppa on vuosia ollut vahvasti riippuvainen -
Venäjän maakaasusta.
Nyt siitä pyritään eroon ja vaihtoehtoja etsitään Israelistakin.
Kolmenvälinen yhteistyöpöytäkirja allekirjoitettiin tässä kuussa, -
ja Israelin, Egyptin ja EU:n välillä on ollut keskusteluja -
kaasun pumppaamisesta Israelin varastoista Egyptiin.
Egyptissä se muunnettaisiin LNG:ksi ja kuljetettaisiin Eurooppaan.
Säilyttääkö Israel mielestäsi asemansa, -
kun puhutaan kaikesta energiapulasta -
ja muista näkökulmista tulevina aikoina?
Onneksi voin väistää kysymyksen, koska professori Sheshinski -
on yksi alan parhaita asiantuntijoita Israelissa. Hän on tehnyt -
juuri tätä aihetta väitöstutkimuksen joitakin vuosia sitten.
Hän osaa vastata kysymykseen paremmin kuin minä ikinä pystyisin.
Haluaisin myös lisätä, että toinen talouskasvun veturi -
on huipputeknologia- ja startup-sektori.
Juuri nyt sen päällä on synkkiä pilviä.
Onko se puhkeamassa oleva kupla? - Ulkomaiset sijoitukset vähenevät.
Sekin, mutta kuunnellaan, mitä asiantuntijamme sanovat.
Ole hyvä, professori Sheshinski. - Kiitos.
Energia on luonnollisesti ongelma Euroopalle, -
mutta kaikkialla Venäjän ja Ukrainan välinen sota ja se, -
että Venäjä käyttää luonnonvarojaan kuten maakaasua ja öljyä -
saavuttaakseen tiettyjä tavoitteita sodassa, huolestuttaa Eurooppaa.
Esimerkiksi Saksa on 40―50-prosenttisesti riippuvainen -
Venäjän maakaasusta, Gazpromista ja maakaasuputkesta.
Nord Stream 2 -hanke on juuri pysäytetty.
Se on vähentänyt maakaasun käyttöä.
Maakaasun hinta on laskenut viime vuoteen asti, -
mutta nyt hinta on noussut pilviin kaikkialla.
Maakaasun hinta on kohonnut 8―9 dollariin / BTU.
LNG:n hinta on vielä korkeampi.
Israelin merialueilla sijaitsevat maakaasuesiintymät ovat selvä etu.
On mainittava, että Israelin kuluttajat eivät kärsi tästä hinnannoususta, -
koska sähköyhtiöllä on pitkäaikainen sopimus, -
ja se on maakaasun tuottajille tärkeä asiakas.
Pitkäaikaisten sopimusten ansiosta hinnat pysyvät noin 4,5 dollarissa, -
mikä on selvästi vähemmän kuin mitä muut maat maksavat maakaasusta.
Israelin tunnetut maakaasuesiintymät ovat noin biljoona kuutiometriä.
Maan oma vuosikulutus on noin 20 miljardia kuutiota, -
joten Israel pystyy viemään kaasua, -
eikä hallituksen tulisi estää yhtiöitä lisäämästä kaasuntuotantoa.
Kuten sanottua, Israelin ja Euroopan välillä ei ole suoraa maakaasuputkea.
Se on valitettavaa.
Järkevä reitti kulkisi Israelista Turkin kautta Eurooppaan, -
mutta menneiden poliittisten tilanteiden vuoksi sitä ei ole voitu rakentaa.
Kaasu kuljetetaan Egyptiin nesteytyslaitoksiin, -
jotka toimivat aliteholla -
ja voivat lisätä israelilaisen maakaasun käsittelyä.
Nesteytetty kaasu kuljetetaan sitten Eurooppaan ja myös Kaukoitään.
Tämä asia pidetään varmasti Israelissa mielessä, -
ja Israel voi käyttää sitä hyväkseen. Toimiluvan haltijat, -
kuten suuri toimija Chevron, joka ostaa Noble Energyn, -
ja Delek, alkavat pian tuottaa kaasua uudelta kentältä Karishista, -
mikäli konflikti Libanonin kanssa saadaan sovittua.
Molemmat osapuolet näyttävät olevan nyt lähellä sopimusta.
Myös Kyproksen lähellä on maakaasuesiintymiä.
Israel saattaa ostaa osan Aphrodite-kaasukentästä siellä.
Israelin maakaasu ei toki voi korvata Venäjän maakaasua.
Venäjä on tuonut valtavan määrän maakaasua Eurooppaan.
Israel on pieni, mutta tervetullut kaasunviejä Euroopassa, -
koska Eurooppa pyrkii hajauttamaan maakaasuhankintojaan -
ja vähentämään riippuvuuttaan Venäjän maakaasusta -
erityisesti näinä aikoina, kun Venäjä käyttää maakaasua -
yhtenä taisteluaseenaan ikävässä sodassaan Ukrainaa vastaan.
Maakaasu ja energia ovat siis Israelille tärkeä tulonlähde.
Kuten sanottu, -
Israelin budjetti on tänä vuonna ylijäämäinen.
Verotuloja on kerätty ennusteita enemmän.
Se on pääosin huipputeknologiasektorin ansiota, -
joka on kokenut tänä vuonna ennen näkemättömän nousukauden.
Kuten professori Munin sanoi, tämä on tietysti vaikuttanut myös -
paineisiin asuntoasioissa erityisesti erityisesti Keski-Israelissa -
kuten Tel Avivin seudulla.
Kysymys kuuluu kuitenkin, miten kauan tällainen paine kestää, -
sillä high tech -alan kasvu hidastuu, vaikkei lamasta olekaan kyse.
Myös sijoitukset ovat vähentyneet, -
ja suuret teknologiayritykset irtisanovat työntekijöitä -
ei vain Israelissa, vaan myös USA:ssa.
Teknologiayritykset ovat supistaneet toimintaansa ja irtisanoneet väkeä.
On toki mainittava, -
että monilla suurilla yrityksillä on konttoreita useissa maissa.
Haluaisin kysyä tästä asiasta. Herra Orenkin mainitsi, -
että huipputeknologiasektorin yllä roikkuu tumma pilvi, -
sillä se on yksi Israelin tärkeimmistä aloista.
Professori Munin, ehkä voit kertoa tästä tarkemmin.
Miten paljon maailmanlaajuinen epävakaus ja -varmuus vaikuttavat -
Israelin huipputeknologiayrityksiin kohdistuviin sijoituksiin -
ja onko se saanut aikaan jonkinlaista kasvua -
näiden yritysten kyvyssä houkutella lisää sijoituksia?
Jonkinlaista hidastumista on näkyvissä.
Se liittyy maailman viimeaikaisiin tapahtumiin, -
kuten maailmantalouden epävakauteen ja inflaatioon.
High tech -sektorilla ei kuitenkaan yleisesti ottaen ole havaittu, -
että tästä koituisi suuria ongelmia.
Osa huipputeknologiayrityksistä -
on edelleen onnistunut saamaan sijoituksia.
Tämä voi riippua myös monesta muusta asiasta, -
kuten noiden yritysten -
merkityksellisyydestä ja kiinnostavuudesta -
sekä niiden mahdollisesta kyvystä vastata maailmantalouden tarpeisiin.
Haluaisin myös mainita, -
ettei tämä sektori ole Israelin talouskasvun ainoa veturi.
Sillä on toki tärkeä asema, -
mutta koko Israelin talouteen ei vaikuta vain yleinen epävakaus -
vaan valitettavasti myös paikallinen poliittinen epävakaus, -
josta sinä, Jonathan, puhuit ohjelman alussa.
Kuten sanoin, onneksi se ei ole Israelin talouskasvun ainoa veturi.
Meillä on myös turvallisuusala, -
joka menestyy nyt maailmanlaajuisen poliittisen epävakauden ansiosta, -
ja uusiutuvan energian ala.
Siihen kuuluu muutakin kuin maakaasu, -
jota itse asiassa pidetään vanhanaikaisena energianlähteenä.
Siihen kuuluu monenlaisia kehityshankkeita, -
jotka keskittyvät enemmän aurinko- ja tuulienergiaan, -
joiden saralla Israelilla on erittäin mielenkiintoisia hankkeita.
Ne vetävät puoleensa sijoittajia Israelista ja ympäri maailmaa.
Toinen asia, joka on tärkeä mainita, -
on se, että Israel on viime vuosina -
panostanut kauppakumppaniensa joukon monipuolistamiseen.
Viimeisin esimerkki tästä ovat Abraham Accords -sopimukset.
Ne ovat mahdollistaneet aivan uudenlaisia edistysaskeleita, -
paikallisia hankkeita ja alueellista yhteistyötä.
Tämä tuo Israelin pelikentälle uusia tekijöitä, -
kuten Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Marokon ja viimeisimpänä Bahrainin, -
jonka kanssa Israel aloittaa neuvottelut kauppasopimuksesta.
Noista maista voi tulla kaikkien Israelin teollisuudenalojen, -
palvelujen ja Israelin tarjoaman tietotaidon asiakkaita ja käyttäjiä, -
tai ne voivat sijoittaa niihin.
Ehdottomasti, vaikkakin monet Persianlahden alueen maat -
keskittyvät yleensä enemmän omiin hankintoihin kuin sijoituksiin -
tällä alueella, ainakin sen perusteella, mitä itse olen lukenut.
Jos sinulle sopii, herra Oren, sillä ohjelma-aika on loppumassa, -
haluaisin pyytää professori Sheshinskia kertomaan lisää asiasta, -
josta puhuit aiemmin liittyen erityisesti tuontiin ja vientiin.
Israelissa yritettiin uudistusta, joka epäonnistui.
Voisitko kertoa tästä lähemmin?
Mielellään lyhyesti, sillä meillä on noin kolme minuuttia aikaa jäljellä.
Saisinko palata takaisin edelliseen aiheeseen, -
josta puhuimme, eli maakaasuun?
Tämä on ollut loistava satovuosi myös muiden luonnonvarojen osalta, -
joita Israelilla on. Niistä tärkein on tietysti Kuolleenmeren potaska.
Potaskan kuten muidenkin luonnontuotteiden hinnat -
kautta tuotantoketjun ovat nousseet maailmanlaajuisesti.
Potaskan hinta on noussut rajusti noin 800 dollariin tonnilta.
Kun ryhmäni tutki asiaa vuosia sitten, hinta oli 250―300 dollaria tonnilta.
Hinta on siis todella korkealla, -
mikä on tuonut valtavasti voittoa toimiluvan haltijalle -
Israelin kemikaaliyhtiö ICL:lle ja sen Kuolleenmeren tehtaille.
Liikevoiton kasvu lisää myös sen panostusta -
Israelin hyvinvointirahastoon, joka perustettiin tuolloin.
Halusit kysyä muista aiheista.
Professori Munin puhui oikeutetusti epätasa-arvosta.
huipputeknologia-alan nousukausi on luonut epätasa-arvoa, -
mutta tilastojen mukaan epätasa-arvo ei ole viime vuosina pahentunut, -
vaan hiukan helpottanut Israelissa.
Huipputeknologia-alan kasvuvuosi sai kuitenkin aikaan suuren kuilun -
huipputeknologia-alan nuorten yrittäjien ja muun talouselämän välillä.
Tähän asiaan on pakko puuttua. Lopuksi haluan nostaa esiin asian, -
jota ei voi jättää mainitsematta, eli Israelin koulutusjärjestelmän.
Täällä oli lakko, joka saatiin soviteltua, -
mutta Israelin koulutusjärjestelmä on kriisissä. Siitä ei ole epäilystäkään.
Merkittävä osa väestöstä -
on käynyt opetusohjelman, -
johon ei sisälly matematiikan, englannin, -
kemian, fysiikan ja monien muiden aineiden perusopintoja.
Tilanne tulee luultavasti jatkumaan tällaisena jonkin aikaa.
Nämä ovat pitkäaikaisia prosesseja.
Näkisin, että se väestönosa, joka käy kouluja, -
joissa ei opeteta modernille taloudelle välttämättömiä oppiaineita, -
tulee olemaan joukossamme vielä pitkään.
Ja Israelhan pyrkii olemaan moderni talous, se on unelmamme.
Kuilu osaamisen ja maamme tarpeiden välillä voi ehkä jopa pahentua.
Koulutus on tärkeä asia erityisesti Israelin kaltaisessa pienessä maassa.
Käytännöllisen hallituksen on ymmärrettävä, -
ja mihin suuntaan lapsia tulisi ohjata -
ja millaisia tietoja ja taitoja heidän tulisi oppia.
Aikamme on nyt lopussa. Kiitos professori Sheshinskille, -
professori Muninille ja herra Orenille sekä katsojille seurasta.
Nähdään taas ensi kerralla!
Suomennos: TV7