Tervetuloa Jerusalem studioon!
7 vuotta sitten Iran allekirjoitti sopi- muksen YK:n turvallisuusneuvoston -
pysyvien jäsenten, Saksan ja EU:n kanssa.
Nyt keskustelut sopimuksen mahdollisesta uusimisesta -
ovat jumittuneet loppusuoralla.
Ydinkysymys ei ole enää kompastuskiví, -
vaan Trumpin hallinnon päätös nimit- tää islamilainen vallankumouskaarti -
ulkoministeriön terrorijärjestöjen listalle.
Sitä seurasivat useat pakotteet järjestölle ja sen henkilöstölle.
Ajatolla-hallinto vaatii Bidenin hallintoa kumoamaan nimityksen -
ja kaikki toimenpiteet.
Pentagonin, kongressin arvostelijoiden ja Israelin painostus tuonevat tulosta.
Estääkö tämä kysymys kuitenkin sopimuksen uusimisen -
vai löydetäänkö ratkaisu ennen kuin Iranilla on liikaa rikastettua uraania?
Tervetuloa New Yorkista tr. Olli Heinonen, -
IAEA:n entinen varapuheenjohtaja ja Washingtonin Stimson-keskuksen -
arvostettu tutkija! - Kiitos!
Tervetuloa Keski-Israelista eläköitynyt reservin eversti tr. Eran Lerman, -
mm. TV7:n Suurvallat pelissä -ohjelman juontaja -
ja Jerusalemin strategiainstituutin varapuheenjohtaja -
sekä Jerusalem Strategic Tribune -lehden päätoimittaja.
Kiitos! On kunnia olla täällä.
Tervetuloa myös toimittajamme -
ja mm. Suurvallat pelissä-ohjelman juontaja herra Amir Oren.
Herra Oren kertokaa, mikä on vuoden 2015 ydinsopimuksen -
neuvottelujen uusimisen tämän hetkinen tilanne.
Viittaan kuvaukseesi loppusuorasta.
Tämä on ollut maraton, mutta pari sataa metriä ennen maaliviivaa -
juoksijat näyttävät makaavan maassa kärsien nestehukasta.
Katsojat kannustavat heitä eteenpäin.
He eivät kuitenkaan näytä vielä pääsevän ylös maasta.
Selvästikään ei haluta käyttää paljon energiaa asian ratkaisemiseksi.
Muutama kuukausi sitten se vaikutti erittäin tärkeältä, -
mutta nyt Venäjän ja Ukrainan välinen sota vie kaikkien huomion muualle.
Näyttää kuitenkin siltä, -
että vallankumouskaartin nimityksen kumoaminen odottaa nyt ratkaisua.
Jos ja kun ratkaisu löydetään, -
muutkin kysymykset loksahtavat paikoilleen.
Ongelma on, että monet presidentti Bidenin arvostelijoista pelkäävät, -
että vaikka se on enimmäkseen symbolista ja on asetettu pakotteita, -
Iran on onnistunut ohittamaan ne -
niin korkea-arvoisten viranomaisten kuin Quds-joukkojen toimesta.
Tämä on merkki.
Jos järjestö poistetaan ulkomaisten terrorijärjestöjen listalta, -
sitä ei enää pidetä sellaisena uhkana.
Tämä ei oikeastaan pidä paikkaansa, -
koska se on ainoa valtiollinen organisaatio maailmassa.
Muut ovat ryhmiä ja järjestöjä.
Se voi kuitenkin antaa väärän kuvan Lähi-idälle ja maailmalle.
Aloitetaan teistä, tr. Lerman.
Pentagon ja puolustusministeri Lloyd Austin toimivat -
presidentin neuvonantajina -
yhdessä Yhdysvaltain puolustusvoimien komentajan, -
kenraali Milleyn kanssa.
Molemmat ovat istuneet Valkoisessa Talossa presidentti Joe Bidenin -
ja muiden puolustusviranomaisten kanssa, -
ja ilmaisseet vastustavansa IRGC:n poistamista terrorijärjestöjen listalta-
ilman Iranin takuita siitä, ettei se hyökkää Yhdysvaltojen johtajia -
tai muita yksilöitä vastaan, -
jotka olivat mukana suunnittelemassa IRGC:n Quds-joukkojen johtajan -
majuri-kenraali Qassem Suleimanin murhaa.
Iran ei myöskään ole luvannut hidastaa laajentumispolitiikkaansa -
Lähi-idässä.
Iran ei hyväksy mitään ehtoja ydinsopimukselle.
Mitä voitte kertoa tästä?
Kuulemanne mukaan, onko Bidenin hallinto vakuuttunut, -
että IRGC:n nimityksen kumoaminen olisi väärä vaihtoehto?
Ymmärtääkseni kansallisen turvalli- suusneuvoston korkeimmalla tasolla -
käytiin erittäin vakava keskustelu.
Presidentti Biden on tehnyt päätöksen -
tukea puolustusministeriön sekä siviili- että sotilasjohtoa.
Muistetaan, että puolustusministeri on entinen sotilas.
Hän nousi asemaan erityisluvalla, -
joka mahdollisti sotilasuran jälkeen nopeamman siirtymisen -
korkea-arvoiseen siviilivirkaan.
Hän on CENTCOM:in entinen komentaja.
Muiden armeijan yksikköjen tavoin CENTCOM on ollut -
Yhdysvaltojen globaalien operaatioiden keskipiste -
ensimmäisestä Persianlahden sodasta vuodesta 1991 tähän päivään.
Muiden entisten CENTCOM:in komentajien tavoin, -
he ovat ymmärtäneet Saudi-Arabian, Persianlahden valtioiden sekä Egyptin
ja muiden CENTCOM:in alaisuudessa olevien valtioiden näkökulman, -
jotka pitävät Irania merkittävimpänä uhkana vakaudelle -
ja olemassaolevalle järjestykselle.
Lisäksi tänä päivänä Israel on siirretty CENTCOM:in alaisuuteen.
He huomioivat siis myös Israelin näkökulman.
Israel ei siis yksin hyödynnä poliittista painoarvoaan, -
vaikka sillä onkin edelleen vaikutusta Yhdysvaltojen poliittisella kentällä.
Myös kaikki muut alueelliset kumppanimme -
ja samanmieliset valtiot -
seisovat Washingtonissa enemmän tai vähemmän yhtenä rintamana.
Näin tapahtui myös ulkoministereiden konferenssissa Sde Bokekissa, -
Negevin konferenssissa.
Siellä 4 arabimaiden ulkoministeriä ja Israelin ulkoministeri Lapid -
puhuivat Yhdysvaltojen ulkoministeri Antony Blinkenile.
Tästä näkökulmasta päätös ei siis ole yllättävä.
Iranin vallankumouskaarti on selkeästi tärkein tekijä -
Lähi-itää kuohuttavien Iranin tukijoukkojen takana, -
kuten Hizbollah Libanonissa, Huthit Jemenissä -
ja osa Hashd al-Shaabista Irakissa.
Ne ovat myös pääosin vastuussa Syyrian joukkosurmista.
Terrorijärjestön nimityksen poistaminen olisi -
kaiken järjen vastaista.
Politiikan näkökulmasta suuri osa de- mokraateista ja osa republikaaneista -
vastustavat sitä.
Tässä vaiheessa presidentti Biden alkoi puoltaa näkemystä, -
joka ei enää vastaa Iranin vaatimuksia.
Se ei enää pidä välttämättömänä sitä, -
että Yhdysvaltojen täytyy noudattaa Iranin sääntöjä -
palatakseen takaisin ydinsopimukseen.
Selvennetään vielä katsojille, että DOD tarkoittaa puolustusministeriötä -
ja AOR vastuualuetta.
Kysyn seuraavaksi tr. Heinoselta.
IRGC on vastuussa Iranin ballististen ohjusten ohjelmasta.
Sen tarkoitus on mahdollisesti kuljettaa ydinvoimakuormia.
Eikö tämäkin tulisi huomioida päätöksenteossa, -
kun puhutaan järjestön nimityksestä terrorijärjestöjen listalla?
Toinen näkökulma tähän on, -
että puhuttaessa siitä, -
pitäisikö ydinohjelmaan liittymättömät asiat huomioida, -
kun keskustellaan paluusta ydinsopimukseen, -
tosiasia on, että tällä hetkellä ydinsopimus -
on merkittävästi huonompi kuin muutama vuosi sitten.
Tr. Heinonen, mikä on tilanne nyt?
Nostit esille tärkeän asian IRGC:n roolista -
Iranin ydinaseohjelmassa.
He eivät vastanneet vain ohjuksista.
Keskeinen vastuu on ohjelman johtamisesta.
Siihen kuuluu materiaalien tuotanto, Persianlahden alueen kaivostoiminta,-
uraanin muuntaminen ja salaisen tehtaan rakentaminen Fordossa.
Tämä kaikki tapahtui -
IRGC:n johdon alaisuudessa.
He vastasivat myös ydinaseen suun- nittelusta ja testauksesta Parchinissa.
IAEA:lla on pääsy näihin neljään lokaatioon, -
jotka kuuluvat IRGC:lle.
He johtavat ja käyttävät noita paikkoja ja tietävät, missä ydinmateriaali on.
Toimeenpanovaiheessa tuon järjestön rooli on elintärkeä.
Päästääkö se tällä kertaa IAEA:n tekemään työnsä -
ja varmistamaan, että ydinaseohjelma on keskeytetty -
ja kaikki ydinmateriaali ja laitokset on annettu IAEA:n tutkintaan -
sopimuksen mukaisesti?
IAEA on kohta 4 vuotta yrittänyt päästä näihin laitoksiin.
Pari viikkoa sitten heille tehtiin taas uusi pyyntö.
Emme tiedä tämän hetken tilannetta.
Nyt tärkeää on, että jos sopimus pysyy ennallaan, -
täytäntöönpanoon kiinnitetään paljon enemmän huomiota.
YK:n turvallisuusneuvoston tulee avoimesti tukea IAEA:n johtoryhmää -
ja ministeriötä tässä työssä.
Muutoin 2-3 vuoden kuluttua edessämme on sama ongelma.
Iran on tyytymätön ja rikastaa uraania.
Joka tapauksessa pakotteet poistuvat vuosikymmenen loppuun mennessä, -
samoin kuin plutoniumia koskevat rajoitukset.
On siis tärkeä muuttaa tapaa, jolla tarkastusprosessi tehdään.
Vastuu on IAEA:n johdolla ja YK:n turvallisuuneuvostolla -
sekä ydinsopimuksessa mukana olevilla viidellä valtiolla.
Herra Oren, loppupeleissä kyseessä on poliittinen päätös.
Nyt Bidenin hallinnon poliittinen kannatus on alimmillaan.
Pystyykö hallinto ryhtymään toimiin -
tässä nykytilanteessa?
Barack Obaman entisen demokraatti- hallinnon varapresidenttinä -
toimi Joe Biden.
He neuvottelivat tämän ydinsopimuksen vuonna 2015.
Sitten valtaan nousi republikaani Trump, -
joka yhteistyössä Israelin pääministeri Netanjahun kanssa -
veti Yhdysvallat pois sopimuksesta vuonna 2018.
Vuotta myöhemmin hän nimesi IRGC:n terrorijärjestöksi.
Vuonna 2020 hän sitten toimeenpani Qassem Suleimanin murhan.
Iran kosti terrorijärjestö-nimityksen nimeämällä CENTCOM:in -
heidän omilla listoillaan -
terrorijärjestöksi.
Nimitys tietysti poistetaan heti, -
kun IRGC poistetaan terrorijärjestöjen listalta.
Ongelman ydin ei siis ole IRGC, vaan sen alainen Quds-ryhmä.
IRGC on Iranin vallankumousarmeija.
On tietysti olemassa myös Iranin vanha armeija.
Teheranin viranomaiset eivät kuitenkaan luota siihen, -
minkä vuoksi se on jäänne menneestä.
IRGC muodostaa maan puolustusjärjestelmän, -
mukaan lukien ydinohjelma ja ballististen ohjusten ohjelman.
Se kattaa myös suuren osan Iranin taloudesta, -
jota se hallitsee korruption kautta.
Aivan, eli ongelma ei siis ole pelkästään IRGC, -
vaan Quds-joukot.
Se toimii kuin mustekala, joka lähettää tukijoukkojaan, ulkomaisia legioonia -
ja militioitaan hyökkäämään Israelia ja muita maita vastaan -
Irakissa, Libanonissa, Jemenissä ja Syyriassa.
Israelilla on oma listansa ulkomaisista terrorijärjestöistä, -
johon se on lisännyt vain Quds-joukot eikä IRGC:tä.
Israelilla ei siis ole valtuuksia vaatia Bidenin hallintoa pitämään -
IRGC:tä terrorijärjestöjen listalla.
Quds-joukot kylläkin, muttei koko IRGC:tä.
Tämä näyttää olevan kompromissi, muttei tiedetä, hyväksyykö Iran sitä.
Tr. Lerman, olette Israelin entinen kansallinen turvallisuusneuvonantaja.
Olitte mukana neuvotteluissa Iranin kanssa.
Kertokaa meille tästä?
Mielestäni kysymys on syvällisempi -
kuin terrorijärjestö-nimityksen poistaminen.
Todellinen kysymys kuuluu, -
ottaen huomioon sen kansainvälisen ja alueellisen historian ja toimet -
tukiessaan Syyrian murhanhimoista hallintoa, -
vallankumouksellisen toiminnan -
sekä sen, että Iran on vuosia yrittänyt harhaanjohtaa kansainvälistä yhteisöä
ydinohjelmansa luonteesta ja laadusta, -
pystyykö Iran neuvottelemaan Yhdysvaltojen kanssa -
ei vain oletetun tasa-arvoisuuden näkökulmasta, -
vaan voiko se sanella Yhdysvalloille ehtoja, -
joita ilman se ei pääse neuvottelupöytään, -
jolloin Iran jatkaisi neuvotteluja muiden osapuolten välityksellä -
eli Venäjän, Britannian, Ranskan, Saksan ja Kiinan.
Se on absurdi asema Iranin valtiolle, -
joka on heikko ja sisäisesti epävakaa, -
suhteessa kansainväliseen yhteisöön ja Yhdysvaltoihin.
Neuvotteluissa on toinenkin kysymys, jota on yhä vaikeampi ratkaista.
Iran on vaatinut takuita siitä, -
ettei Yhdysvallat peräänny sopimuksesta tulevaisuudessa -
kuten Trump teki vuonna 2020.
Mikään Yhdysvaltojen hallitus ei voi antaa tällaisia takuita, -
ellei sopimusta viedä kongressiin, -
jossa se vaatisi 67 äänen enemmistön.
Bidenin hallinnolla ei ole mitään mahdollisuuksia tähän -
kaikkine virheineen, pykälöineen ja lausekkeineen.
67 äänen enemmistö tarkoittaisi, että kolmasosan republikaaneista -
tulisi hypätä demokraattien puolelle tässä kysymyksessä.
Ongelman ratkaisemiseksi kehitettiin ilmeisesti suunnitelma, -
jossa Putinin hallinto Venäjällä -
kesken Ukrainan sotaa -
varastoisi Iranin ydinohjelman materiaalit, -
jotka Venäjä palauttaisi Iranille, mikäli Yhdysvallat rikkoisi sanansa.
Tätä eivät tue amerikkalaiset, maan kongressi tai demokraattipuolue.
Amerikkalaiset neuvottelijat -
haluavat tehdä kaikkensa pitääkseen kiinni ydinsopimuksen rippeistä.
Presidentti Biden saattaa olla taipumisen kannalla, -
jolloin nämä absurdit kysymykset nousevat esille.
Tr. Heinonen, palataan ajassa taaksepäin aikaan, -
jolloin Trumpin hallinto päätti vetäytyä ydinsopimuksesta.
Heillä oli yli kuukauden siirtymäaika, -
jolloin Trumpin hallinto vaati, -
että ydinsopimus pitäisi neuvotella uudelleen Iranin kanssa.
Ranska yritti tietysti saada aikaan kompromissia -
Yhdysvaltojen ja Iranin kanssa.
Samaa yritti myös Kanada.
Kaikki yritykset lopulta epäonnistuivat ja Trumpin hallinto vetäytyi.
Myöhemmin Bidenin hallinto yritti elvyttää ydinsopimusta.
Se kertoi haluavansa pidentää ja vahvistaa sopimusta, -
jossa tehtäisiin molemminpuolisia myönnytyksiä -
ja parannettaisiin sopimuksen ehtoja.
Kaikki, Iran mukaan lukien, ymmärtä- vät sopimuksen olevan puutteellinen.
Iran oli tyytyväinen, että Yhdysvallat oli lopulta valmis -
vetäytymään pyrkimyksistään pidentää ja vahvistaa sopimusta, -
ilmoittamalla, etteivät suostu tähän.
Takaako sopimus nykyisessä muodossaan sen, -
ettei Iran ala kehittää ydinaseita sopimuksen puitteissa, -
jota Iran ei koskaan suostu rikkomaan?
Sille ei ole mitään takuita, jos katsotaan 2 v. aikaisia tapahtumia.
Jos Iran päättää, että on maan etujen mukaista esimerkiksi -
alkaa ostaa ja varastoida rikastettua uraania, -
en usko muiden osapuolten vetäytyvän sopimuksesta.
Silloin olemme jälleen samassa tilanteessa ja etsitään syntipukkia.
Näin Iran ostaa itselleen aikaa.
Tällä hetkellä ainoa kestävä ratkaisu on, -
että Iran pysäyttää uraanin rikastamisen 2-3 vuodeksi -
ja ratkaisee kaikki avoimet kysymykset.
Ajanjakson päätyttyä tarkastellaan noudatettiinko sopimusta -
ja keskustellaan millaisia uraanin rikastamistoimia Iran voi jatkaa -
ja mikä on sen etujen mukaista.
Pakotteet yksin eivät riitä tähän.
Näiden 5 valtion tulee selittää Iranin kansalaisille, -
miksi tämä sopimus on Iranin kansalaisten etujen mukainen.
Ei jätetä asian selittämistä vain Iranin hallituksen varaan.
Mielestäni ainoa tie pois umpikujasta -
on painostaa hallitusta itseään.
Herra Oren, hiljattain julkaistiin artikkeli -
Iranin hallinnon alaisella kanavalla, -
jossa haastateltiin Iranin parlamentin varapuhemiestä.
Hän tunnusti avoimesti, -
että Iran yritti rakentaa ydinaseohjelman, -
jonka tarkoitus oli pelotella länsimaita.
Sitä ei onnistuttu salaamaan, koska maan sisäiset oppositioryhmät -
paljastivat asian kansainväliselle yhteisölle.
Ottavatko länsimaat ja kansainvälinen yhteisö tämän tunnustuksen tosissaan
vai oliko se itsestäänselvyys, koska kaikki jo tietävät Amad-ohjelmasta?
Kuten tr. Heinonenkin jo mainitsi, että Fakhrizadeh johti tätä ohjelmaa -
ja oli Iranin vallankumouskaartin majuri-kenraali.
He eivät välttämättä hylänneet sitä omasta aloitteestaan, -
vaan Yhdysvaltojen silloisen Irakin hyökkäyksen takia.
Tr. Heinonen tietää varmasti enemmän Iranin ydinohjelmasta -
kuin tämä puhemies, -
jolle ei uskottu salaisuuksia.
CIA:n mukaan 19 vuotta sitten -
heti Yhdysvaltojen Irakin hyökkäyksen jälkeen -
Iran keskeytti ohjelmansa, -
koska pelkäsi Yhdysvaltojen etenevän Bagdadin jälkeen myös Teheraniin.
Teheranin viranomaisten keskuudessa -
on varmasti Bidenin tarkkailijoita, -
samoin kuin Washingtonissa on Iranin.
He yrittävät välttää paljastamasta korttejaan.
Tällä hetkellä heillä on vahva neuvotteluasema, -
koska he tietävät Bidenin yrittävän kumota Trumpin päätöksen, -
samoin kuin Trump teki Obamalle.
Iran saattaa kuitenkin ylittää rajan, jolloin Biden antaa heidän tehdä -
mitä haluavat ja hän toimii sitten samoin kuin Israel.
Totuuden hetkellä sitten nähdään, miten sopimukseen päästään.
Valitettavasti aikamme on lopussa.
Keskustelua olisi ollut mukava jatkaa useita tunteja.
Kiitämme ja kutsumme teidät takaisin lähiaikoina.
Kiitos tr. Heinonen, tr. Lerman ja herra Oren.
Kiitos katsojillekin, nähdään ensi kerralla!
Suomennos: Sonja Valtanen