Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Kyberaseiden käytön, sekä puolustuksessa että hyökkäyksessä, -
pitäisi olla modernin sodankäynnin keulakuva, joka täydentää -
ja jopa korvaa perinteiset kineettiset operaatiot.
Silti se näyttää olevan odotettua vä- hemmän käytössä Ukrainan sodassa.
Mikäli sitä on käytetty Venäjän hyökkäyksessä, sillä on ollut -
vain vähän vaikutusta ellei mediamanipulointia oteta lukuun.
Israel on hiljattain kokenut kyber- vaikutusta iranilaisten yritettyä nolata
Mossadin johtaja David Barnean. Onko Israelin kyberkilpi tarpeeksi -
vahva kestämään sota-ajan hyökkäyk- set, vai onko se toissijainen rintama -
silloin kun koneet pommittavat ja ohjukset lentävät?
Aiheesta keskustelemassa reservin eversti professori Gabi Siboni, -
kyber-asiantuntija strategian ja turvallisuuden Jerusalem-instituutissa.
Mukana myös herra Alexei Kravtsov, -
joka on pilviturvallisuuden tutkimus- ja kehitystyöryhmän johtaja.
Tervetuloa mukaan. - Kiitos.
Studiossa on Amir Oren, TV7:n toimittaja ja Jerusalemin vartijat -
sekä Suurvallat pelissä -ohjelmien isäntä.
Laaditko meille yleiskuvan tästä asiasta. Moni ei tunne aihetta -
vaikka kaikki ovat siihen kytkeytyneet.
- Kyber on ollut korttelin uusi tenava jo vuosikymmenen verran.
Se on virallisesti lisätty maa-, ilma-, meri- -
ja avaruussodankäynnin ulottuvuuksiin.
Mutta tässä se näyttää olevan yksi kahdesta vaihtoehdosta.
Joko se ei ole ollut tehokasta tähän saakka, -
tässä (Venäjän) sotakampanjassa, -
mutta se on tehokas keino täsmäiskujen antamiseen.
Tai sitten kybervallat säilyttävät sitä -
pahemman päivän varalle.
Täyden mittakaavan totaalista sotaa varten, -
jossa pyritään kaataa hallitusten virkakoneistot -
ja päämajat tai painopistealueet.
Ilmeisesti venäläiset ajattelevat että on hyödytöntä -
yrittää sitä juuri nyt.
Putinin mukaan kyseessä on "sotilasoperaatio", -
mikä on toinen nimi hyökkäysretkelle.
Joukot lähetetään sisään ja ulos lyhyen ajan sisällä.
Kun israelilaistarkkailijat nyt ihmettelevät -
miksi Venäjän kaltaiselta suurvallalta on mennyt nyt jo kuukausi, -
eikä se ole päässyt tavoitteisiinsa, -
niin muistetaan että Israelilla kesti kahdeksan vuotta sitten -
operaatio Suojaavassa reunassa 51 päivää päästä tavoitteisiinsa -
Hamasin suhteen.
Eli kymmenen kilometrin päähän Hamasin päämajasta.
Vielä on liian aikaista sanoa mitä on tapahtunut, -
ennen kuin asioista voidaan ottaa opiksi.
- Jos laitamme Venäjän ja Ukrainan sodan asiayhteyteen -
niin Venäjä näyttää käynnistäneen jonkinlaisen kyberhyökkäyksen.
Se kuitenkin hyödynsi sitä köyhän miehen termein ilmaistuna -
tykistöshokin tavoin, professori Siboni, ennen itse hyökkäystä.
Se sai aikaan jonkinlaista hämmennystä -
Ukrainan elintärkeässä infrastruktuurissa.
Olenko oikeassa tässä?
- Olen samaa mieltä Amirin kanssa.
Katselemme parhaillaan suurvaltaa -
joka on keskellä sotaoperaatiota Ukrainassa.
Istumme ja katselemme sitä läheltä ikään kuin se tapahtuisi täällä.
Mutta aika tikittää eri lailla Venäjän kaltaiselle suurvallalle.
Meidän ei kannata laskea aikaa ja katsoa mitä Venäjä on -
kuukauden aikana saavuttanut.
Kybersodankäynti on osa Venäjän doktriinia.
Se on Gerasimov-doktriini, jonka Valeri Gerasimov kehitti.
Hän on asevoimien komentaja.
Gerasimov-doktriini julkaistiin vuonna 2013.
Se toi hybridi-ulottuvuuden sodan johtamiseen.
Se yhdistää kineettisen ja kybertoiminnan, -
valeuutisoinnin, disinformaation, diplomatian ja talouden toimet -
vihollista vastaan.
Venäjä käyttää näitä työkaluja sopimaksi katsomallaan tavalla.
Olen sitä mieltä että Venäjän kyvyt ovat nähtyä paljon paremmat.
Vaikka he ovatkin käyttäneet sitä kuin tykistövalmistelua ennen hyökkäystä.
He ovat käyttäneet kybertoimintoja kuitenkin jo vuosia.
He kiihdyttivät kyberaktiviteettejaan kuukausi ennen hyökkäystä -
Ukrainaan.
Me emme tiedä mitkä Venäjän tavoitteet ovat.
Emme tiedä mikä Venäjän koko juoni on, -
joten en vielä tekisi huomioita Venäjän sota- ja kybertoiminnasta.
Ei voi sanoa onko se menestynyt vai ei, onko se ollut odotusten mukaista.
Oletan että he tietävät mitä he tekevät.
Mitä (Venäjän) kykyihin tulee, -
mielestäni heillä on sitä nähtyä paljon enemmän.
- Todellakin. Herra Kravtsov, kun tarkastelemme tilanteen edistymistä, -
kaikkea kapasiteettia ei ole vielä paljastettu niin kuin Siboni sanoi.
Kaikkea ei Ukrainassa ole tähän mennessä paljastettu.
Sinä toimit yksityissektorilla.
Tutkitko sinä Ukrainan tapahtumia kyberturvallisuuden näkökulmasta, -
jotta Israel voisi varautua tällaisen hyökkäyksen varalta?
Silloinhan sinä ja muut kaltaisesi turvaavat maan elintärkeän infran.
- Kyllä, näin se on. Kyberhyökkäys on hyvin laaja-alainen termi.
On helposti toteutettavia hyökkäyksiä, -
mikäli sen tekee Venäjän kaltainen supervalta.
Sillä on paljon tietojenkäsittelykapasiteettia.
Hallintopalveluiden estohyökkäys on tehokas eikä kovin monimutkainen.
Se on tavallaan vain raakaa voimaa -
jos voi tuottaa sellaisen määrän dataliikennettä.
Sitten on hienostuneempia hyökkäyksiä jotka voi viedä vuosia, -
ja vaativat paljon tutkimustyötä haavoittuvuuden löytämiseksi.
Sitä ei välttämättä haluta näyttää heti, -
vaan odotetaan oikeaa hetkeä sille.
Jos katsotaan miten yleistä infrastruktuuria voidaan suojata, -
niin kannattaa käyttää luotettavia sovellusalustoja.
Jos yhtiö palkkaa useita tietojenkäsittelytoimijoita, -
ja käyttää paljon pilvipalveluita eikä itse hallitse näitä palveluja, -
vaan ostaa pilvipalvelunsa palveluntuottajilta, -
niin silloin ne helpottavat palvelunestohyökkäysten tekemistä.
Monimutkaisempien hyökkäysten varalta -
haavoittuvuuden suojaaminen yhtiön bisnestoiminnassa -
onnistuu parhaiten noudattamalla tarkkaa toimitusketjua -
ja parhaimpia ohjeita silloin kun yhtiön ohjelmistoa rakennetaan.
Kaikki perustuu yhtiössä pyörivään tietokoneohjelmistoon.
Luotettavalle ohjelmistolle on omat standardinsa, -
sekä sille miten niitä tuotetaan.
Ohjelmistojen käyttäjä voi myös varmistua ovatko ne tehty -
parhaiden käytäntöjen mukaisesti.
Nämä kaikki asiat pitää ottaa huomioon, -
kuinka luottaa ohjelmiston tuottajaan.
Sama asia pätee autoon, miten luotat siihen. Se tarvitsee törmäystestejä.
Mitä osia auto sisältää, onko osilla jokin heikkous jne.
Sama konsepti pätee tietokoneohjelmistoihin.
Haluamme tietää millaisia testejä niille tehtiin niiden luomisvaiheessa.
Ja millaisista osista ne koostuvat, millaisia heikkouksia niistä löytyy.
- Signaali- ja ihmistiedustelu on tässä kietoutunut toisiinsa.
Kuinka paljon tässä on kyse muuttujien jatkuvasta opiskelusta, -
joita vihollisvaltiot hyödyntävät?
Iran ei ole ujostellut iskeä Israelin infrastruktuuriin kybermaailmassa.
- Nyt kun mainitsit signaalitiedustelun sekä ihmistiedustelun, -
lisäsit samalla kolmannen ulottuvuuden.
Jos sotilaskomentaja tai korkein auktoriteetti -
kuten esikuntapäällikkö joutuu pohtimaan puolustuksellista -
sekä hyökkäyksellistä kyberin käyttöä -
sekä tiedusteludominanssin saavuttamista, -
niin kannattaisi välttää sekaantumista vastapuolen tekemisiin.
Mikäli siihen ryhdytään, he olisivat lähes kuuroja ja sokeita.
Se on pulmallista.
Emme täysin tiedä mitä venäläisten saattueille kävi -
matkalla Valko-Venäjän rajalta Kiovaan.
Mutta täytyy olettaa että ehkä kybervastahyökkäys -
Ukrainan tai jonkin sitä auttaneen ulkopuolisen tahon toimesta -
aiheutti sen (saattueen jumittumisen).
Israelille opetus tästä on, että mikäli pääesikunta kuuntelee -
vanhoja sotakenraaleja, -
jotka neuvovat lähettää panssaroituja kolonnia -
Gazaan tai Libanoniin ensi kerralla, -
ehkä vihollinen olisi silloin tarpeeksi kehittynyt estääkseen etenemisen -
kyberhyökkäyksillä.
Israelin parhaat panssaridivisioonat -
voivat olla haavoittuvia kyberhyökkäyksille.
Joten ei kannata rynnätä noudattamaan sellaista neuvoa.
Ensin kannattaa varmistua liitettävyydestä ja komentokontrollista.
Nämä tekijät ovat Israelin puolustusvoimien (IDF) valtteja -
kun verrataan muihin sotavoimiin.
Toinen pointti on, että Pentagon kertoi aiemmin tällä viikolla -
sen kyber- ja informaatiodoktriinistaan.
Toimittajille kerrottiin doktriinin julkistamisen yhteydessä, -
että se on havainnut tiedustelutietojen keruuyrityksiä, -
joita kybervallat ovat tehneet.
He eivät nimenneet näitä valtoja mutta kyse voi olla Venäjästä tai Kiinasta.
Oletetaan että kyse oli Venäjästä.
Se tarkoittaisi sitä että kun Venäjä valmisteli operaatiotaan, -
se tiesi ettei USA tai Nato sekaantuisi siihen sotilaallisesti.
Se halusi kuitenkin varautua kyberoperaatioiden mahdollisuuteen.
Se valmisteli omat vastaoperaationsa.
Venäjä ei tehnyt mitään, keräsi vain sitä mitä sotilasjargoniassa kutsutaan -
operaationaaliseksi tiedustelutiedon keräämiseksi, -
jotta itse operaatiota voidaan valmistella.
Ihmiset ovat nyt varpaillaan.
Mitä ei vielä ole tapahtunut voi tapahtua huomenna.
- Todellakin. Professori Siboni, -
kun tarkastellaan Israelin hallituksen valvontakapasiteettia, -
jota se voi tarjota yksityissektorille, -
etenkin sodan ja kyberhyökkäysten aikana, -
joita vihollisvaltiot tai ei-valtiolliset toimijat suorittavat, -
onko olemassa mekanismia joka kestäisi -
täysimittaisen hyökkäyksen?
Kuulimme vain pari-kolme viikkoa sitten, -
kuinka Iran väitetysti otti kohteekseen hallituksen nettisivut -
ja onnistui palvelunestohyökkäyksessä, -
josta herra Kravtsov mainitsi.
Pitäisikö siitä olla huolissaan, -
koska se on niin helppo tehdä?
- Siinä oli jo liian monta kysymystä.
Aloitan sillä mistä Amir puhui.
En laiminlöisi kineettisiä operaatioita ja joukkojen liikuttelua.
Emme ole vielä nähneet -
Leon Panettan ennustamaa "kyber Pearl Harboria".
Mielestäni kuitenkin lähitulevai- suudessa kineettiset operaatiot -
ovat ainoa työkalu joilla voi saavuttaa tuloksia.
Siksi epäröisin neuvoa jättää maavoimien käytön sikseen -
taistelutilanteissa.
Vaikka aikaisempi kokemus on osoittanut ettei ilmatoiminta -
ja täydellinen tiedustelumme ole tuottaneet tarvittavia tuloksia.
Mitä kysymykseesi tulee, sanoisin että -
se mitä olemme tähän mennessä nähneet, -
näyttää että kybertoiminta ei ole aiheuttanut todellista vahinkoa.
Viimeisen 15-20 vuoden aikana, -
digitaalisen informaatio- sodankäynnin aikana -
emme ole nähneet tuloksia joita voisi verrata -
kineettisen sodankäynnin tuloksiin.
Palvelunestohyökkäyksiä ei voi verrata -
siihen mitä 19 henkilöä teki veitsineen ja reppuineen WTC-iskuissa.
Meidän täytyy laittaa asiat perspektiiviin.
Okei, julkinen nettisivu joutui palvelunestohyökkäyksen kohteeksi.
Mutta muistetaan että operaationaaliset järjestelmät -
ovat tavallisia nettisivuja paljon paremmin suojattuja.
Niihin murtautuminen on vaikeaa, joskin tehtävissä.
Mutta se on vaikeaa.
Kansan kyberturvallisuuden kasvattaminen -
ei koske ainoastaan valtiollisia ja operaationaalisia toimijoita, -
vaan myös koko siviilisektoria.
Tämän takia pitää yhdistää voimat.
Valtion viranomaisten pitää yhdistää voimansa siviilisektorin kanssa.
Pitää auttaa, opastaa ja joskus valvoa -
etteivät ulkopuoliset toimijat pääse vahingoittaa kansallista turvallisuutta,
niin että kansa on kokonaisuudessaan turvattu.
Valvominen ei välttämättä ole kielteistä luonteeltaan.
Voi olla myös positiivista säännöstelyä, -
kuten takuiden antaminen.
Takuiden ostaminen voisi olla kannustimena, -
kyberturvatakuuilla voi estää sen -
ettei turvattomuudesta maksa myöhemmin korkeaa hintaa.
Siviili- ja valtiosektorien kybertoiminnalla -
tulisi olla yhteinen rooli.
- Herra Kravtsov, haluaisin kuulla teiltä enemmän -
yhteistyön näkökulmasta.
Olet työskennellyt erilaisissa kyberturvallisuuden yhtiöissä -
kuten mm. Checkpointissa täällä Israelissa.
Onko näillä yhtiöillä tarpeeksi osallisuutta -
ja suora pääsy toimintaohjeisiin tai avunannon piiriin?
Onko sitä Israelin ja muiden saman kaltaisten maiden yksityissektoreilla -
tarpeeksi?
- Isot turva-alan yhtiöt eivät ole keskittyneet -
pieneen ihmiseen tai väestöön. Ne myyvät tuotteitaan suuryrityksille, -
pankeille ja suurille yhtiöille.
Kyberalan koulutus on erittäin tärkeää.
Suuret yhtiöt tekevät julkisuustemppuja -
ja blogeja ollakseen tärkeä tekijä kyberturvallisuuden tutkimustyössä.
Mutta on helppoa tehdä -
hyökkäyksiä sosiaalisessa mediassa, -
kuten verkkourkintaa ja henkilötietojen varastelua.
Periaatteessa kaikki tietovarkaudet tapahtuvat tällä tavalla.
Ensin kerätään mahdollisimman paljon tietoa, -
papereita, asiakirjoja, mitä vain, ja sitten mietitään mitä niillä tehdään,
miten vuotaa ne ja miten luoda pelkoa sillä.
Tämän välttämiseksi kaikki pankit -
ja finanssi- ja valtiopalvelut ovat melko hyvin suojattuja.
Mutta niiden heikkouksien kautta varastetaan passeja ja henkilötietoja.
Tietty skeptisyys pitää olla.
Pitää varmistaa että avaamasi linkki on turvallinen, -
sertifioitu, luotettava ja salattu.
Tavalliselle ihmiselle on hyvin tärkeä seurata ohjeita ja parhaita käytäntöjä -
tietovarkauksilta välttyäkseen.
Suurimmat tietovarkaudet -
ja niiden aiheuttama maineen menetys ja pelko aiheutuvat -
tämän ns. sosiaalisen nokkeluuden takia.
- Tämä on hyvin virkistävää, etenkin meille.
Osaamme tuskin käyttää älypuhelinta.
Tiedämme hyvin vähän mitä se pitää sisällään.
On virkistävää kuulla vierainamme olevia asiantuntijoita.
He eivät yritä edistää "tuotettaan".
Olisi helppo olettaa että kyberasiantuntija hehkuttaisi -
kyberiä maailman tärkeimmäksi ulottuvuudeksi.
He ovat kuitenkin realistisia ja katsovat sitä oikeassa mittasuhteessa.
Lisäisin yhden asian.
Israelilaisjohtajat ja ylemmät upseerit tietävät -
mihin kyberistä ja tiedustelusta on.
He ovat itse kyberpelotteen vaikuttamia.
He toimivat kuin olisivat jatkuvan kyberhyökkäysten kohteena.
He ovat kytkeytyneet irti ulkomaail- masta niin paljon kuin mahdollista.
Jos vierailet israelilaisen kenraalin toimistossa, -
et näe häntä surffailemassa netissä.
Hänen tietokoneensa on suljettu ulkomaailmalta, -
jotta kone ei saastuisi kyberhyökkääjän toimesta.
- Ja on huoneita joihin pitää mennä ilman puhelinta ja teknologiaa.
- Kyllä. Jos päätöksentekijä toimii jonkun asian suhteen, -
niin hän ei näe sen seurauksia -
miltään uutissivustoilta, -
ennen kuin hän menee ulos autoonsa tai jonnekin muualle.
On hyvin kummallista että tavallinen israelilainen kaduntallaaja -
on enemmän ajan tasalla päivän tapahtumista kuin ylemmät päättäjät.
He ovat riippuvaisia virallisista raporteista.
- Rauhan aikana kyllä, mutta sitten kun tilanne muuttuu..
Se ei aina ole niin onnellista.
Professori Siboni, valtaosa katsojista -
kuten minäkin olemme amatöörejä kyberturvallisuudessa.
Identiteetti- ja tilitietovarkauksia sekä muuta tämän kaltaista toimintaa
tapahtuu kaiken aikaa.
Kuulemme niistä koko ajan, uutiset raportoivat niistä paljon.
Miten paljon ei-valtiolliset toimijat hyödyntävät tätä toimintaa?
Ja valtiolliset toimijat?
Niillä aiheutetaan turhautumista, ja vahingoitetaan jopa -
pahantahtoista toimintaa, etenkin kun puhumme Israelin -
sotien välisestä kampanjasta Irania ja sen välikäsiä vastaan.
- Olemme viime vuosina nähneet -
ettei kukaan tunnu tekevän jakoa -
poliittisesti ja rikollisesti motivoituneen kybertoiminnan välille.
Poliittisen toiminnan takana ovat valtiot.
Sodan aikana ne harjoittavat kybersotaa -
joka on poliittisesti motivoitunutta.
Niin kuin Iran on tehnyt Israelissa.
Sitten on toimijoita joiden kokoluokka on paljon suurempi.
Kyberrikollisuutta ajaa raha.
Olemme viime vuosina nähneet ikään kuin hybriditilanteen, -
jossa myös jotkut poliittiset toimijat ovat viehättyneet kyberrikollisuudesta.
Olemme nähneet tämän esimerkiksi Colonial Pipeline -yhtiön kohdalla.
Eräs venäläinen ryhmä hyökkäsi sen aluksen infrastruktuuria vastaan -
USA:ssa.
Se oli venäläisryhmä.
Amerikkalaiset myönsivät että ryhmä sai luultavasti ohjeensa -
Venäjän hallitukselta.
Olemme nähneet saman Israelin vas- taisissa kiristysohjelmahyökkäyksissä -
jotka ovat voineet olla Iranin motivoimia.
Kuten Chirbitin ja Hillel Jaffe- sairaalan tapauksessa.
Näemme nyt sekoitusta.
Emme voi erottaa näitä kahta asiaa toisistaan.
Tässä on kyse samasta asiasta kuin fyysisessä maailmassa: -
Negevin autiomaassa salakuljetetaan aseita, -
siinä sekä rikolliset että terroristit toimivat yhdessä tehden samaa.
Hyökkäyksissä käytettävät tekniikat, -
sekä kyberrikollisuudessa että hybridi- tai poliittisessa kybertoiminnassa, -
niitä on useita erilaisia -
kuten identiteettivarkauksia, tietojen kalastelua, sähköpostimurtoja jne.
Kaiken päätteeksi hyökkääjä haluaa kaataa lastinsa järjestelmääsi -
ja hän löytää siihen parhaan tavan, -
käyttämällä useita eri tekniikoita, niiden lisäksi jotka jo mainitsitte.
- Herra Kravtsov, yhdellä lauseella ennen kuin ohjelma loppuu.
Mitä suosituksia annat katsojille?
- Suosittelen ohjelmiston pitämistä ajan tasalla -
ja käyttämään luotettavia ohjelmistontoimittajia.
Näin kaiken päälle saa myös suojaa itselleen.
Kannattaa myös olla varuillaan ettei tee virheitä somessa.
Ei kannata ajatella että siellä kaikki on sitä miltä näyttää.
Näin saattaa joutua tietourkinnan kohteeksi.
Tässä jotain suosituksiani.
- Tässä on loppujen lopuksi kyse inhimillisestä tekijästä.
Huolehdi itsestäsi niin vähennät riskiä monin verroin.
- Aivan. Tämä oli hyvin hyödyllistä.
Kiitos professori Sibonille ja herra Kravtsoville mukanaolosta.
Sekä herra Orenille.
Kiitos myös katsojille, nähdään ensi kerralla.
Suomennos: Markus Nurmesniemi