Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA -
ei ole Iranin vuoden 2015 ydinsopimuksen osapuoli, -
mutta se valvoo sopimuksen noudattamista ja raportoi löydöistään.
Sen jälkeen kun kaksi vuotta sitten Trumpin hallinto lähti sopimuksesta -
ja Iran kosti rikkomalla sopimussääntöjä, -
IAEA on antanut useita raportteja siitä, miten Iran on edistynyt -
halkeavan aineksen keräämisessä ydinasetta varten.
Viime raportissaan IAEA varoitti, -
että Iran väkevöi hälyttävän paljon uraania 20-prosenttiseksi -
ja osaa 60-prosenttiseksi, -
mikä ylittää reilusti sopimuksen mukaisen 3,56 prosentin.
Iranin ydintoimia ja kansainvälistä reaktiota analysoi -
tohtori Olli Heinonen New Yorkista. Hän on IAEA:n entinen varajohtaja -
ja Washington DC:n Stimson-keskuksen arvostettu tutkija.
Kiitos, että tulit mukaan. - Kiitos paljon.
Mukana on Keski-Israelista reservin prikaatinkenraali Jossi Kuperwasser, -
Lähi-idän kehityksen hankejohtaja julkisasiainkeskuksesta.
Kiitos, että tulit mukaan. - Kiitos kutsusta.
Studiossa on analyytikkomme, -
Jerusalemin vartijoiden juontaja Amir Oren.
Kerro Iranin ydinohjelmaa koskevista viime käänteistä.
Iran on vaiti kuin muuri siitä, -
aikooko se palata Wienin-neuvotteluihin.
Yhdysvallat ja sen muut kumppanit P5+1-ryhmässä korostavat, -
että jos Iran noudattaa sopimusta, nekin noudattavat.
Kaikissa lausunnoissaan tästä asiasta Yhdysvallat on sanonut, -
että vuoden 2015 sopimuksen elvyttäminen on USA:n intresseissä.
Voitko kertoa siitä? Israel on asiasta vastakkaista mieltä.
IAEA on sen uskottavin tarkkailija, -
mitä tapahtuu ydinsulkusopimuksen allekirjoittajamaissa, -
joihin Iran kuuluu, -
ja mitä tapahtuu vuoden 2015 ydinsopimuksen suhteen.
IAEA:n raportit ovat niin hälyttäviä, -
että muutama päivä sitten Iso-Britannian, Ranskan -
ja Saksan ulkoministerit antoivat yhteislausunnon asiasta.
Kysymys ei enää kuulu, mitä Iran tekee.
Tiedämme, että Iran kerää yhä enemmän halkeavaa ainesta.
Se lähestyy nopeasti valmiuskynnystä -
valmistaa ensimmäinen ydinpommi.
Kaksi kysymystä kuuluvat:
Miksi Iran tekee, mitä tekee? Tai ei tee, koska on niin vaiti?
Mitä muut maailmanvallat tekevät asian suhteen, Israel mukaan lukien?
Tämä nousi tietysti keskustelunaiheeksi -
USA:n presidentti Bidenin ja Israelin pääministeri Bennettin tapaamisessa.
Kellään ei ole paljoa aikaa jäljellä tehdä päätöstä, -
hyväksytäänkö Iranin haaste vai tartutaanko muihin toimenpiteisiin.
Mainitsit Ranskan, Saksan ja Iso-Britannian yhteislausunnon, -
joka julkaistiin viime viikon keskiviikkona 19.8.
Maat korostivat, että aika ei ole kenenkään puolella.
Ne keskittyivät kahteen asiaan.
IAEA varoitti, -
että Iran on tuottanut 20-prosenttiseksi väkevöityä uutta uraanimetallia -
ja nostanut merkittävästi -
60-prosenttiseksi väkevöidyn uraanin tuotantokapasiteettiaan.
Täällä on läsnä IAEA:n entinen varajohtaja, -
joka käsitteli muun muassa sekä Iranin että Irakin ydinasiakirjoja, -
siihen aikaan kun Iran pyrki ydinaseeseen, -
minkä tiedämme nyt jälkikäteen.
Kysyn sinulta, kuinka hälyttävää näihin asteisiin väkevöity uraani -
on kansainväliselle yhteisölle?
Sellaisella uraanilla ei ole monia siviilikäyttökohteita.
Vai onko Iranilla vielä jonkin verran matkaa siihen pisteeseen, -
josta ei ole enää paluuta ja jossa siitä tulee ydinasevalmiudessa oleva maa?
Kiitos. Ikävä kyllä Iran on jo suurin piirtein ydinasevalmiudessa.
Tarkastellaan 20-prosenttisen uraanin ja 60-prosenttisen uraanin varastoja, -
joita Iran on kasvattanut kesän ajan.
Noin kolmannes on 60-prosenttista uraania, jota tarvitaan ydinaseeseen, -
ja kaksi kolmannesta varastossa on 20-prosenttista uraania.
Kun ne yhdistetään, varoaika on enää enintään kaksi kuukautta.
Tilanne on karkaamassa käsistä, -
ellei jotain tehdä hyvin pian.
Se jättää myös IAEA:lle hyvin vähän ratkaisuvaihtoehtoja.
Niiden kolmen Euroopan maan pitäisi harkita, -
olisiko niiden lähestyttävä YK:n turvallisuusneuvostoa -
ja käynnistettävä sopimuksen pakotteet palauttava mekanismi nyt, -
kun ne vielä katsovat, että sopimus on voimassa.
Helppoa ulospääsyä ei ole. Nyt ei ole aika höllentää neuvotteluja.
Sopimus piti tauon, Iranin ydinohjelma ei.
Aivan. Kenraali Kuperwasser, puhutaan tilannearviosta, -
jonka laati aiemmin johtamasi Israelin sotilastiedustelun tutkimusosasto.
Sen mukaan Iran saisi valmistettua ydinpommin kahden vuoden kuluttua.
Onko arvio edelleen uskottava?
Eteneekö tilanne nopeasti -
vai olisiko arvioon suhtauduttava nyt epäilevästi?
Sitä, mitä Iran tekee suljettujen ovien takana, ei tarkasteta.
Yleensä se ei päästä tarkastajia kohteisiin, joita se ei ole tunnustanut.
Kansainvälinen yhteisö pyrkii taivuttelemaan Irania.
Ne hyödyntävät muun muassa USA:n Iranille asettamia talouspakotteita, -
jotta Iran suostuisi palaamaan Wieniin neuvottelemaan, -
mitä se ei selvästikään aio tehdä ainakaan juuri nyt.
Kiitos. Tilanteen vakavuutta ei voi liioitella.
Ei Iranilla mene kahta vuotta ydinaseeseen vaan paljon vähemmän.
Siihen, että Iranilla on riittävästi väkevöityä uraania -
valmistaakseen ydinaseen, on pikemminkin kaksi kuukautta, -
kuten tohtori Heinonen sanoi. Se on jo itsessään vaarallista.
Vielä vaarallisempaa se on, koska Iranilla on kapasiteettia -
väkevöidä uraania nopeasti uusilla sentrifugeillaan.
Se tietää jo, miten uraanimetallia tuotetaan.
Kun kaikki otetaan huomioon, tilanne on erittäin vaarallinen.
Iran on lyhentänyt aikaa, jonka se tarvitsee riittävästä uraanin määrästä -
sen muuttamiseen aseeksi.
Iran on samalla kehittänyt myös kantoalustaa eli ballistista ohjusta.
Kun kaikki otetaan huomioon... Tätä kaikkea Iran tekee aikana, -
jolloin IAEA ei voi valvoa sen toimia tunnustetuissa laitoksissa, -
saati tunnustamattomissa.
Emme tiedä, mitä sellaisilla alueilla tapahtuu, joita ei valvota lainkaan.
Olen huolissani. Aikaa on paljon vähemmän kuin kaksi vuotta.
Tilanne on erittäin vakava.
Iran ei pelaa korttejaan. Se ei vielä ylitä kynnystä, josta ei ole paluuta.
Se ei vielä väkevöi uraania 90-prosenttiseksi.
Se pitää esillä mahdollisuutta palata vuoden 2015 ydinsopimukseen.
Tämän vuoksi eurooppalaiset ja amerikkalaiset -
eivät uskalla tarttua vakaviin toimiin, kuten aktivoida mekanismeja -
tai vetää koko sopimusta pois pöydältä.
Se on hyvin vaarallista.
Nyt pitäisi tehdä...
Eurooppalaisten pitäisi puhua turvallisuusneuvostolle. Toivon sitä.
Se olisi selvä viesti Iranille.
Sitäkin enemmän olisi kuultava selväsanainen viesti Yhdysvalloilta, -
että Yhdysvallat ei salli Iranin -
saavuttaa kykyä valmistaa ydinase.
Useimmiten kuullaan viestiä, ettei USA salli Iranin saada ydinasetta.
Se on selviö. Yhdysvaltain pitäisi sanoa, ettei se salli tilannetta, -
jossa Iran kykenee valmistamaan ydinaseen.
Se tilanne on jo lähellä.
Iranin pitää kuulla se viesti ja ottaa se huomioon.
Toinen huolenaihe on se, että Yhdysvallat on heikoilla, -
koska se vetäytyy Afganistanista.
Vaikka USA sanoisi jotakin, ottaisiko Iran sitä vakavasti?
Afganistanista vetäytymisen ajoitus on tässä mielessä aivan kamala.
Tilanne on arka ja ongelmallinen. Kukaan ei halua, -
että Iran kykenee valmistamaan ydinaseen, varsinkaan Israel.
Yhdysvaltain pelotevaikutus on heikentynyt -
Afganistaniin liittyvän päätöksenteon ja ehkä virhearvioiden takia.
Mutta Yhdysvaltain vahva vaikutusvalta on silti kiistämätön.
Se näkyy suhtautumisessa Iraniin.
Kenraali Kuperwasser, sanoit, -
että 90 prosenttia olisi piste, josta ei ole enää paluuta.
Kysyisin seuraavaa tohtori Heinoselta.
Uraania on nyt väkevöity 60-prosenttiseksi.
Kuinka pitkä aika vaaditaan uraanin rikastamiseksi 60 %:sta 90 %:iin?
Päästäänkö seuraavaan vaiheeseen nappia painamalla, -
vai onko edessä prosessi, jonka kestosta voimme päätellä, -
kauanko askelen ottamiseen menee?
Ensiksikin kun Iran on nyt tuottanut 60-prosenttiseksi väkevöityä uraania, -
se on tehnyt 95 prosenttia työstä -
päästä 90 prosentin väkevöintiasteeseen.
Enää pieni askel on jäljellä.
Sentrifugeja ei tarvita montaa, -
koska ei tarvitse väkevöidä niin paljoa syötettävää ainesta.
Kahdesta kolmeen kaskadia, -
kuten IR6, jonka Iran on asentanut, ja joka vie vähän tilaa, -
voidaan laittaa toimintaan parin viikon kuluessa.
Aines syötetään niihin, ja valmista tulee kahdessa, kolmessa viikossa.
Samaan aikaan Iran on onnistunut toisessa tärkeässä osassa: -
se on muuttanut uraanitetrafluoridia väkevöimällä uraanimetalliksi.
Se on tärkeää ydinaseen valmistuksessa.
Iran on testannut ja tuottanut sitä, kuten IAEA raportoi viikko sitten.
Sitä tehtiin pienessä erässä, -
kuten pitääkin tehdä, kun käsitellään väkevää uraania.
Iranilla on kaikki osaset paikoillaan, ja aika on lyhyempi kuin kuvitellaan.
Oren, kuulemme täällä hälyttäviä lausuntoja.
Hälyttävintä lienee se, että Iran on ydinasevalmiudessa.
Yhdysvallat vannoi, ettei se sallisi sen tapahtua.
Mitä voimme oppia, ja onko Israelilla syytä huoleen?
Palaan kenraali Kuperwasserille esittämääsi kysymykseen, -
joka koski sotilastiedustelun tilannearviota vuoden 2020 lopulta, -
että siitä menee kaksi vuotta, kun päätös tehdään.
Iran ei ole vielä tehnyt päätöstä... - Emme tiedä sitä.
...valmistaa ydinase. - Arvio oli spekulatiivinen.
Kun kaikki muut Israelin tiedustelun laatimat arviot otetaan huomioon...
Todetaan myös yksi toinen asia, koska muuten arvioita ei voi synkronoida.
Ensiksikin se kahden vuoden arvio -
laadittiin kahdeksan kuukautta sitten.
Näiden kuukausien aikana on tapahtunut paljon, -
vaikka tietääksemme päätöstä ei ole vielä tehty.
Tällä välin presidentti Biden astui virkaan -
ja vaihtoi suuntaa presidentti Trumpin maksimipainostuksen kurssilta.
Lisäksi Iranissa Ebrahim Raisi valittiin presidentiksi.
Minua kiinnostaisi tietää, miksi Iran toimii niin räikeästi.
Se ei yritä piilotella toimia. Se ei pidä paikkaansa, -
että lännen tiedusteluyhteisöt olisivat hoksanneet Iranin toimineen salassa.
Iran toimii melko avoimesti, koska se haluaa yllyttää Yhdysvaltoja -
paitsi palaamaan ydinsopimukseen, myös maksamaan siitä kalliimmin.
Iranin tahtoma kalliimpi hinta liittyy muihin pakotteisiin.
Ei ydinohjelmaa koskevien pakotteiden poistoa, -
vaan muita pakotteita, jotka koskevat Iranin terroritoimia, välikäsiä -
ja haitallista toimintaa Lähi-idässä.
Se on eräänlaista kiristystä.
Jää nähtäväksi, antaako USA:n hallinto periksi kiristykselle.
Se on yhden koulukunnan näkemys.
Toisen mukaan Iran on saattanut jo päättää valmistaa ydinaseen.
Jos se tekisikin sen päätöksen, se ei huutelisi sitä katoilta.
Se voi olla taktiikkakin.
Niin puolijulkisesti kuitenkin, että sitä voitaisiin pitää merkkinä.
Sen lisäksi, mitä kentällä tehdään, -
Iran antaa merkkejä diplomatiassa, ja amerikkalaisten on vastattava.
Kenraali Kuperwasser mainitsi myös -
USA:n epäonnisen ajoituksen Afganistanin suhteen.
Tilanne muistuttaa sitä, kun Israel vetäytyi Libanonista -
toukokuussa 2000, -
jolloin Israelin piti kamppailla myös palestiinalaisten kanssa.
Palestiinalaiset arvioivat Israelin teon väärin, -
ja pari kuukautta myöhemmin syyskuussa he aloittivat sotatoimet.
Samankaltainen tilanne voi syntyä nyt.
Tämän rinnastuksen mukaan Iran arvioisi Yhdysvaltain aikeet väärin.
Kenraali Kuperwasser, mitä ajattelet tästä?
Sinulla on paljon kokemusta tämän toimialueen tarkkailusta.
Tekeekö Iran virhearvion USA:sta?
Yrittääkö se selvittää, mitkä ovat USA:n ehdottomat viimeiset rajat?
Bidenin hallinto ei ole antanut ymmärtää, -
että se aikoisi ainakaan tässä vaiheessa estää Irania -
saavuttamasta ydinasevalmiuden kynnystä.
Sen saavutettuaan Iran voisi valmistaa ydinaseen.
Silloin USA voisi estää sen sotilaallisesti.
Onko USA:lla siihen poliittista tahtoa?
Vaihtoehdot eivät sulje toisiaan pois.
Iran toimii avoimesti -
painostaakseen USA:ta palaamaan ydinsopimukseen Iranin ehdoilla.
Se on edelleen Iranin kannalta paras vaihtoehto, -
koska silloin pakotteet poistettaisiin -
ja kaikki hallinnon vakautta uhkaavat asiat ratkaistaan.
Jos Iran voi hankkia ison ydinase- arsenaalin kymmenessä vuodessa, -
sillä ei ole kiire. Se voi odottaa.
Mutta jos se ei toimi, Iran voi jatkaa etenemistä sitä kohti, -
että se pystyy valmistamaan ensimmäisen ydinaseen nopeasti.
Tämä on Iranille toiseksi paras vaihtoehto, ja se on edelleen pöydällä.
Minusta Iran on jo tehnyt päätöksen edetä ydinasevalmiuteen.
En tarkoita, että se olisi päättänyt valmistaa ydinaseen, -
mutta kun valmius saavutetaan, -
ruokahalu kasvaa ja Iran harkitsee aseen valmistamista.
Valmius valmistaa ase sitä kuitenkaan valmistamatta tekee haavoittuvaksi.
Se on nähdäkseni toiseksi paras vaihtoehto.
Silti se on hyvä vaihtoehto Iranille.
Se uskoo, että kun sillä on ydinase, -
sen valta Lähi-idässä kasvaa.
Sen tavoite on tulla ensivaiheessa alueelliseksi suurvallaksi.
Se uskoo, että toiseksi paras vaihtoehto johtaa kolmanteen.
Yhtä ei tapahdu toisen kustannuksella.
Iran odottaa, mitä USA tekee.
Lännen tapa tehdä päätöksiä ymmärretään monesti väärin.
Se nähtiin Saddam Husseinin kanssa sekä al-Qaidan kanssa.
Pitkällä tähtäimellä he saattoivat olla oikeassa mutta lyhyellä väärässä.
Myös Israelista tehtiin virhearvio.
Länsimaat eivät ole halukkaita ryhtymään koviin toimiin -
intressiensä suojaamiseksi. Kaikki muut kortit katsotaan ensin.
Mutta jos ne ajetaan nurkkaan, ne saattavat käyttää voimaa, jota riittää.
Iran ei tällä hetkellä usko, että niin tapahtuu.
Siltikään se ei luota USA:han, minkä vuoksi se ei palaa neuvotteluihin.
Iranin on vaikeaa arvioida USA:ta, -
varsinkin, koska USA osoittaa heikkoutta Afganistanissa.
Iran saattaa päätellä, että tie on tasoitettu ydinpommiin etenemiselle.
Kukaan ei tiedä, onko siirto oikea vai väärä.
En usko, että Bidenkään tietää, mitä tekee, -
jos sellainen tilanne toteutuu.
Kukaan ei tiedä. Ei Iran, ei USA eikä Israel.
Israelille kaikkein tärkeintä on kyetä tarttumaan tarvittaviin toimiin -
eikä luottaa USA:han.
Näimme, mitä kävi, kun kansallinen turvallisuus laskettiin USA:n käsiin.
Eräiden naapuriemme ja muiden Lähi-idän maiden kohtalo tunnetaan.
Meidän on kyettävä huolehtimaan asiasta itse tarvittaessa.
Aivan. Tohtori Heinonen, haluaisin kuulla näkemyksesi.
Vaikka neuvottelut ovat keskeytyneet -
ja Iran etenee ydinohjelman kehittämisessä melko vankasti, -
kaikki se Iranin keräämä tietämys ei katoa mihinkään, -
kun sopimus astuu voimaan.
Onko ydinsopimus... Tarkoitan sillä vuoden 2015 ydinsopimusta -
sekä YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskevia päätöslauselmia, -
joilla sopimus saatettiin voimaan.
Onko se nykyään tarpeeton tai vanhentunut -
vai voiko se jollain lailla yhä estää Irania saamasta ydinasevoimavaroja -
lyhyellä tai pitkällä tähtäimellä?
Pitkällä tähtäimellä se ei estä sitä.
Muistakaa, että lopulta rajoitukset katoavat sopimuksesta.
Iranin tietämyksellä se voi viiden vuoden kuluttua edetä vapaasti.
Tarvitaan hyvin erilainen sopimus ja lähestymistapa.
Meidän pitää vakuuttaa Iran siitä, -
että on sen eduksi valita erilainen ydinohjelma, -
jossa uraania ei rikasteta eikä uraanimetallurgiaa harjoiteta.
Samalla on käsiteltävä ohjus- ja muut toimet.
En usko, että vanhaa sopimusta voidaan laittaa samaan laatikkoon -
kuin pari vuotta sitten.
Se on liian kapea lähestymistapa.
Etenemisestä seuraa vain ongelmia.
Sopimusta on muutettava merkittävästi.
Onko Iran valmis muutoksiin?
Iran on tehnyt hyvin selväksi, ettei se neuvottele vanhaa sopimusta uusiksi -
huolimatta siitä, mitä USA haluaa.
Useiden raporttien mukaan tämä on USA:n ja P5+1-maiden kiistakysymys.
USA on lähestynyt Irania ja sanonut, -
että se voi palata noudattamaan sopimusta, jos Irankin noudattaa, -
mutta se tarkoittaa, -
että Iranin kanssa allekirjoitetaan toinen sopimus, -
jossa se myöntyy neuvottelemaan myös Lähi-idän asioista -
sekä tietysti ballististen ohjusten ohjelmasta.
Niitä tarvitaan mahdollista ydinasetta varten.
Tuntematon muuttuja on sisäpolitiikka.
Presidentti Trump vaihtoi suuntaa Obaman jälkeen.
Tässä suhteessa Iran ei syystäkään luota siihen, -
että USA:n ulkopolitiikassa olisi jatkuvuutta.
Bennett saattaa vielä muuttaa Netanjahun politiikkaa, -
joka muutti Sharonin ja Olmertin politiikkaa.
Odotamme, muuttaako Raisi Ruhanin politiikkaa.
Tämä on hyvä kysymys, -
koska USA:n ja Iranin neuvottelut -
alkoivat ensin salaisina Omanissa -
ja sitten avoimesti Wienissä vuonna 2013, -
juuri kun Ruhani oli noussut virkaan Ahmadinejadin jälkeen.
Iranin presidentin vaihtuminen käynnisti nykyisen kehityssuunnan.
Ehkä tämä aikakausi päättyy nyt.
Ehkä näemme nyt uuden aikakauden, -
jossa diplomatia antaa tilaa yhteenotolle.
Kysymyksiä on myös iranilaisten hengitystilasta, -
sillä maan taloustilanne on kauhistuttava.
Eräiden alueiden ihmiset, varsinkin vähemmistöt, eivät saa vettä, -
ja toisinaan heillä on puutetta ruoasta ja lääkkeistä.
Se ei johdu USA:n pakotteista.
Ne eivät koske humanitaarista apua, jota Iraniin toimitetaan.
Nuoremman sukupolven kielellä, mihin sinäkin kuulut, -
olet niin vuotta 2018, koronaa lukuun ottamatta.
Näin myös Trump ja Pompeo järkeilivät maksimipainostustaan.
He ajattelivat, että Iranin talous romahtaisi, -
mikä saisi Iranin hylkäämään ydinohjelman.
Tähän mennessä sen tuloksia ei ole nähty.
Päinvastoin, Iran on kiirehtinyt kohti ydinasetta.
Jää nähtäväksi, mitä tulevina päivinä tapahtuu.
Aika päättyi. Jatkamme tästä toisella kertaa.
Kiitos, kenraali Kuperwasser, tohtori Heinonen ja Amir Oren.
Kiitos myös katsojille. Ensi kertaan!
Suomennos: Maija Tuukkanen