Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Iranin ydinaseiden ja siten vallan tavoittelu on ristiriitaista toimintaa.
Iran tietää täysin että sitä epäillään sotilaallisen ydinvoiman tavoittelusta.
Heti kun sen epäillään saavuttaneensa tavoitteen, -
itsensä uhatuksi kokevat maat tulevat iskemään alullaan olevaan tuotantoon.
Iran haluaa hyötyä kieltäytymällä luopumasta ydintoiminnasta -
ja siten saavuttaa etuja ja myönnytyksiä vastineeksi -
JCPOA-toimintasopimukseen eli ydinsopimukseen palaamisesta.
Iranin uuden presidentti Raisin aloittaessa kauttaan kysymys kuuluu: -
mikä on Iranin, USA:n, Israelin, Britannian ja Wienin välinen tilanne, -
jossa ydinsopimuksen uudistamis- ja vahvistamisneuvottelut käydään.
Aihetta analysoimassa tänään eversti Richard Kemp, -
entinen jalkaväen komentaja sekä Britannian hallituksen -
kansainvälisen terrorismin tiedusteluyksikön johtaja.
- Ilo olla mukana.
- Reservin prikaatinkenraali Jossi Kuperwasser, -
Jerusalem Centerin tiedotus- ja suhdetoiminnan -
Lähi-idän asioiden projektijohtaja. - Kiitos.
Mukana myös TV7:n analyytikko ja Jerusalemin vartijat -ohjelman -
juontaja Amir Oren.
Kiitos Amir mukanaolosta.
Koronatilanteesta johtuen pidämme terveelliset turvavälit.
Siitä puheen ollen, puhutaanpa jostain vähemmän terveellisestä -
eli Iranista.
Mitä voit kertoa tämän hetkisestä Iranin tilanteesta?
Sillä on lukuisia pyrkimyksiä, -
jotka ovat ristiriidassa kansainvälisten normien kanssa.
Sekä kansainvälisen lain kanssa.
- Kilpailu vallankumouksellista Irania vastaan -
on hyvin moniulotteinen.
Siihen kuuluu useita eri kenttiä.
Tässä voisi käsitellä myös Irakia, Jemeniä ja muita maita, -
mutta tällä hetkellä kolme tärkeintä taistelukenttää -
ovat ydinohjelma, johon tänään keskitymme, -
ja Iranin pyrkimykset juurruttaa sotavoimansa ja välikätensä -
Syyrian maaperälle -
jotta se voisi kohdata Israelin ja auttaa Hizbollahia.
Sekä suhteellisen uusi rintama: -
merialueen rintama.
Siellä on viime aikoina tapahtunut yhä enemmän välikohtauksia.
Kaikkien näiden eri, mutta ei toisistaan erillisten asioiden lisäksi -
on olemassa Iranin sisäinen ongelma,
kaduille lähtenyt turhautunut kansa.
Se protestoi korruptiota ja hallituksen kyvyttömyyttä vastaan.
Ylin johtaja ajatollah Khamenei on tehnyt omia laskelmiaan.
Kuten sanoit, Raisi on aloittanut presidenttikautensa.
Wienin neuvotteluissa on meneillään -
pysähtyneisyyden hetki seitsemän neuvottelukierroksen jälkeen.
Ne ovat olleet epäsuoria neuvotteluja Iranin ja USA:n välillä.
Muut ovat toimineet JCPOA- ydinsopimuksen välittäjinä.
Näyttää siltä että kaikki odottavat iranilaisten seuraavaa liikettä -
tai päätöstä. Ehkä he toimivat nyt kun Raisi tiimeinen on vallassa.
Ulkoministeri Zarif ei selvästikään näyttele tässä isoa roolia -
jos ollenkaan mitään.
Neuvottelijat tulevat Wienissä saamaan uudet ohjeet.
Samalla iranilaiset lisäävät toimiaan -
uraanin rikastamiseksi.
- Uusi presidentti Ebrahim Raisi -
on USA:n pakotteiden kohteena ihmisoikeusrikkomuksien vuoksi.
Hän on yksi neljästä, joka 1980-alussa -
tuomitsi yli 30 000 Iranin hallintoa vastustanutta henkilöä -
kuolemaan hirttämällä Iranissa.
Se ei näytä vaivaavan EU:ta.
EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Enrique Mora -
lähetettiin tämän massamurhaajan virkaanastujaisiin.
Kenraali Kuperwasser, seuraava kysymys tulee teille.
Puhutaan Iranin kanssa käytävistä neuvotteluista.
Iran on noiden neuvotteluiden katsoja, -
samalla Iraniin vaikuttaa kaikki neuvotteluiden tulokset ja seuraukset.
Olette olleet mukana vakuuttamassa amerikkalaisia -
ennen v. 2015 ydinsopimusta ottamaan huomioon -
Israelin lukuisat huolenaiheet, -
Israelin toimintavapauteen takertumatta.
Se ei onnistunut, eikä Israelin näkökulmaa juurikaan kuunneltu.
Onko nykyinen hallitus pääministeri Naftali Bennettin -
ja ulkoministeri Jair Lapidin alaisuudessa harkinnut linjamuutosta -
ja koittaako se linjautua USA:n linjaan, -
ja saada näin enemmän huomiota amerikkalaisilta asialleen?
Vai saammeko odottaa samaa mitä tapahtui ennen vuotta 2015?
- Mielestäni meidän ei tule etsiä kuulevampia korvia USA:sta.
Kaikki näkevät mikä Iranin linja on, ja kaikki ovat pettyneitä siihen.
Iranilaiset auttavat meitä saamaan amerikkalaiset ymmärtämään, -
että he marssivat väärään suuntaan.
Siksi neuvottelut ovat jumissa.
Se on iranilaisten, ei amerikkalaisten syytä.
Iranilaiset hylkäsivät amerikkalaisten ehdotuksen -
JCPOA:han palaamisen ehdoista.
Raisi näyttäisi olevan entistäkin jääräpäisempi tässä asiassa.
Joten näyttää siltä että tämä helpottaisi Israelin tilannetta.
Sen on helpompi vakuuttaa USA siitä että nykyinen linja ei vie mihinkään.
Se paitsi on hukkatie mutta antaa Iranille aikaa -
rikastaa uraania korkealla tasolla.
Ja jatkaa edistyneiden sentrifugien kehittämistä.
Ja jatkaa uraanimetallin tuottamista.
Kaikki tämä tapahtuu samalla kun te (USA) neuvottelette -
Iranin ydinohjelmasta.
Se etenee koko ajan joten jotain sille on tehtävä.
Amerikkalaiset saattavat ymmärtää asian laidan.
Ongelma iranilaisten kanssa on se, -
että heillä on hyvin alhainen oppimiskäyrä.
Kun he ovat paineen alla he toistuvasti ärsyttävät kaikkia, -
kunnes kansainvälinen yhteisö tai Israel ei enää reagoi siihen.
Aiemmin reagoitiin hyvin voimakkaasti.
Näimme tämän kenraali Qassem Suleimanin eliminointitapauksessa.
Sekä monissa muissa tapauksissa.
Viimeksi iranilaiset luulivat, että koska amerikkalaiset ovat innokkaita -
palaamaan JCPOA:han, -
se antaa heille luvan tehdä mitä lystää missä vain.
Siksi Iran otti tämän askeleen meririntamalla, mistä Oren mainitsi.
Siksi se sai kaikki niskaansa.
Ehkä tämä tai tuleva iranilaisten liike tulee olemaan se, -
tulee olemaan se joka katkaisee kamelin (kv. yhteisö) selän.
Iranilaiset eivät ole koskaan oppineet tätä läksyä.
Tämä tapahtui myös v. 2006 Libanonissa ja toistuu yhä.
Se tapahtui myös viime toukokuun Gazan konfliktissa Hamasin kanssa.
He tekevät saman virheen yhä uudelleen.
Siinä piilee Israelin mahdollisuus vakuuttaa kv. yhteisö -
siitä että Iran on vaaraksi ja on sitoutunut hankkimaan ydinaseita.
Ison arsenaalin ydinaseita.
Se on vaaraksi koko alueelle.
Se auttaa meitä vakuuttamaan tämän kaikille alueen maille.
Se kylvää kaaosta siellä missä se on, Libanonissa, Syyriassa, Irakissa -
ja Jemenissä, mihin vain se menee. Myös Iranissa itsessään.
Tässä on Israelin ja kansainvälisen yhteisön mahdollisuus -
hyödyntää sitä ja hoidella Iranin alueellinen uhka.
Sekä estää Iranin ydinaseiden kehittäminen.
Nyt on mahdollisuus tehdä jotain näille asioille.
- Aivan. Eversti Kemp, haluan kuulla näkemyksenne tähän.
Olette myös Britannian Afganistanin joukkojen entinen komentaja, -
teillä on mielipiteenne USA:n vetäytymisestä sieltä.
Se aiheutti myös Britannian ja muiden Nato-liittolaisten vetäytymisen sieltä.
Näyttää siltä että USA määrää kaapin paikan -
mitä JCPOA-ydinsopimukseen palaamiseen tulee -
ja kaikkeen mikä siihen liittyy.
Onko tämä oikea arvio?
Vai onko Britannialla, Ranskalla ja Saksalla oma sanansa sanottavana -
tässä tarinassa?
Mitä kulissien takana tapahtuu?
- Kyseenalaistaisin sen haluaako Iran palata millään tavalla -
JCPOA:han oikeasti.
He tekivät sen aikanaan, ja pohtia sopii onko asia yhä näin.
Vai käyttääkö Iran näitä eurooppa- laisten kanssa käymiä neuvotteluita -
vahvistaakseen asemiaan.
Heille on tärkeää toimia näin.
Heille on tärkeää saada myönnytyksiä amerikkalaisilta, -
samalla kun he itse eivät anna mitään myönnytyksiä amerikkalaisille.
Näin he osoittavat voimansa kansalleen.
Olemme nähneet vakavia mielenosoituksia ympäri Irania -
etenkin parina viime viikkona.
Hallinto on huolissaan omasta selviytymisestään.
Se haluaa lopettaa nuo mielenosoitukset, -
ja Raisilla on kokemusta tässä asiassa.
Hän toimi aikanaan hyvin rajusti niiden lopettamiseksi, ja osaa homman.
Hän saattaa jopa ylittää aiemmat tekonsa ja sen mikä on sopivaa, -
ja toimia yhä pahemmin, mutta se onkin Iranin hallituksen prioriteetti.
Se haluaa näyttää kansalle olevansa vahva ja että sille ei sanella, -
eikä se salli USA:n ja muiden JCPOA-jäsenten hallita -
heidän ydinohjelmaansa.
Tämä on hallinnon keskiössä, -
ja minusta se osoittaa sen ettei se ole tosissaan JCPOA:han palaamisessa.
Minusta se on hyvä asia niin kuin kenraali Kuperwasserkin totesi.
Ei olisi Israelin eikä koko maailman etujen mukaista, -
että JCPOA käynnistettäisiin uudelleen.
Se vain tasoittaisi Iranin tietä laillisesti kohti ydinasetta.
Huvittavaa kyllä eurooppalaiset ovat päättäväisempiä -
palaamaan JCPOA:han kuin amerikkalaiset ovat nyt.
Amerikkalaisilla on nyt epäilyksiä sen suhteen.
USA:n neuvottelijat eivät ole vielä päättäneet mitä haluavat.
Eurooppalaiset ovat ja ovat aina olleet innokkaita palaamaan sopimukseen.
Hyvin monet EU-maat ovat.
Olemme nähneet EU:n epätoivon tämän suhteen.
Niin kuin mainitsit, se lähetti edustajansa Raisin virkaanastujaisiin,
joka on massamurhaaja.
Asia jota emme ole vielä käsitelleet on isku japanilaisomisteiseen alukseen.
Sitä hallinnoi brittiläinen yhtiö, jonka israelilainen omistaa.
EU kieltäytyy tuomitsemasta Irania tuosta iskusta.
Kyse ei ole siitä että EU:lta puuttuisi tiedustelutietoa asiasta.
Olen varma että jos Britannialla ja USA:lla on Israelin toimittama tieto -
iskun tekijästä, niin EU:lla on myös kaikki tarvittava tieto siitä.
Mutta silti se ei tuomitse Irania.
Se pelkää tekevänsä jotain joka antaa Iranille tekosyyn -
olla palaamatta JCPOA:han.
Syy tähän on kaksijakoinen.
EU haluaa ensinnäkin ylläpitää ja lisätä taloussuhteitaan Iraniin.
Hehän lähettivät edustajansa Raisin virkaanastujaisiin.
Toiseksi, EU on eräänlainen wannabe-supervalta, -
joka etsii tehtävää itselleen.
Jos se onnistuisi sopimuksen solmimisessa USA:n puolesta -
JCPOA:han palaamisesta, niin se olisi EU:n näkökulmasta -
suuri diplomaattinen voitto. Tämä on vahvana EU:n mielessä.
Mitä Afganistaniin tulee, niin nämä asiat ovat kytköksissä toisiinsa.
Irania kiinnostaa Afganistan. Presidentti Bidenin päätös -
vetää kaikki joukot ehdoitta Afganistanista -
ja ilman mitään viittauksia Afganistanin turvallisuustilanteeseen, -
oli vakava ja perustavanlaatuinen virhe.
Afganistanin presidentti on hyvin voimakkaasti ilmaissut tämän.
Hän syyttää amerikkalaisia bensan heittämisestä liekkeihin -
sallimalla parhaillaan käynnissä olevat (talibanien) hyökkäykset -
Afganistanin kaupunkialueilla, -
etenkin Lashkar Gahin eli Helmandin provinssin alueella.
Hänen mukaan se johtuu erittäin nopeasta -
ja suuremmassa määrin suunnittele- mattomasta USA:n vetäytymisestä.
Se rohkaisee talibaneja.
Samalla se on iso isku Afganistanin turvallisuusjoukoille.
Ne taistelevat rohkeasti Lashkarissa, Heratissa ja Kandaharissa.
Niiden moraali sai kuitenkin ison iskun, -
ja moraali on kuitenkin tärkein tekijä sodankäynnissä.
USA:n vetäytyminen varmisti sen ettei Britannia voinut jäädä sinne, -
samoin Saksan vetäytyminen.
Afganistanissa on tragedia kehkeytymässä.
Jos talibanit valtaavat kaupungit se saa aikaan dominoefektin -
ja he valtaavat koko maan tai suurimman osan siitä.
Se on tuhoisaa Afganistanin kansalle.
Jos Afganistan joutuu taas talibanien valtaan -
maasta tulee jälleen maailman jihadistien turvapaikka, -
ja ne voivat tehdä iskujaan sieltä käsin.
Se saa aikaan valtavan pakolaisongelman.
Afgaanit ovat jo nyt maailman toiseksi suurin pakolaisryhmä.
Ihmiset pakenevat sieltä Pakistaniin, Iraniin ja lopulta Eurooppaan.
Kaikki nämä asiat tulevat olemaan valtavia ongelmia.
Kaiken lisäksi ne heikentävät USA:n asemaa maailmassa.
Maat joita USA taivuttelee lännen vai- kutusvallan piiriin Kiinan ulottuvilta -
tulevat epäröimään koska ne näkevät USA:n joka ei seiso ystäviensä rinnalla
vaan jopa pettää ne, kuten olemme Afganistanin kohdalla nähneet.
Näimme tämän myös Saudi-Arabian ja muiden Lähi-idän maiden kohdalla -
presidentti Obaman Iran-liennytyksen kaudella.
Hän jätti syrjään Lähi-idässä olevat pitkäaikaiset USA:n liittolaiset.
- Totta. Afganistan on operaatioiden aluetta -
jota ei olla tarpeeksi käsitelty täällä. Keskitymme enemmän Lähi-itään.
Mutta sillä on vaikutuksensa Lähi-itään ja erityisesti Israeliin -
koska olemme osa tätä aluetta.
Herra Oren, kuinka haasteellinen Iranin tilanne nyt on?
Etenkin sen taloudellinen tilanne, joka on tuhon partaalla.
Protestoijat pohjoisessa ja muilla alueilla, -
joilla vähemmistöt ovat dominoivassa asemassa, -
niitä vainotaan nyt säännöllisesti.
Lisäksi niiltä evätään tarvittavia perushyödykkeitä, -
jotka mahdollistavat kunnollisen elämisen.
Näemme kuinka hallintoa haastetaan tämän tästä.
Sen otetta kansasta todella haastetaan.
Samalla hallinto yrittää vaikuttaa Jemenin -
ja Libanonin tilanteisiin. Nämä maat ovat kuilun partaalla.
Sekä tietysti Irakiin, joka on hyvin haasteellista aluetta.
Miten sinä näet tämän kaiken vaikuttavan Israelin turvallisuuteen?
Israel koittaa luovia tavalla -
jotta suhteellinen vakaus pitäisi Israelin erossa -
mahdollisesta laajemmasta selkkauksesta.
- Työväen levottomuus etenkin öljyalalla, -
sekä opiskelijoiden ja muiden katumellakat -
ovat aina olleet Iranin hallitsijoiden painajaisissa.
Aina shaahin päivistä saakka.
Vallassa olevan hallinnon keskuudessa on aina väitelty -
siitä toimitaanko liian ankarasti vai liian pehmeästi.
Nämä asiat voivat kaataa hallituksen, -
mikäli se ei osaa säätää toimintaansa oikein.
Israelissa oli toiveita 15-30 vuotta sitten, -
että tällaiset levottomuudet kaataisivat Iranin.
Mutta yksikään Lech Walesan kaliiberin omaava johtaja -
ei ole noussut esiin, -
joka voisi yllyttää protestiliikettä.
Hallinto on vahvistanut itseään -
vallankumouskaartilla (IRGC) ja Basij-miliisillä.
Sillä on monta suojakerrosta.
Ja niin kuin mainitsitte, raakalaismaisilla menetelmillä -
joilla sorretaan kansaa.
Saatamme ehkä nähdä tämän hallinnon kaatumisen -
jossain vaiheessa, mutta ei lähiaikoina.
Tämä vaikuttaa myös ulkopolitiikkaan.
Kuten näimme ilmapuolustusupseerin tapauksessa, -
joka pudotti matkustajalentokoneen, -
hallinto voi sanoa että Mercer Street -aluksen välikohtaus -
voidaan linkittää johonkin iranilaiseen, -
mutta ei itse Iraniin koska se oli valvomaton operaatio.
Hallinnolla on tällainen suunnitelma varalta -
jos sitä syytetään iskusta, niin kuin sillä pitääkin olla.
Vaikka Israelin tiedustelu ei voinut ennalta varoittaa -
iskusta laivanomistajia ja -operaattoreita, -
se on kuitenkin kerännyt jälkikäteen kaikki todisteet sen tekijästä.
Iranilaiset puolestaan kytkivät iskun -
israelilaisten iskuun iranilaisten Syyriassa oleviin asemiin.
Selvästikin tämä yhteys on olemassa.
Ja kaikki tämä liittyy mainitsemaanne ydinvoima-toimintaan.
Mutta eurooppalaiset, kiinalaiset ja venäläiset -
eivät vetäytyneet JCPOA-sopimuk- sesta, Trumpin hallinto vetäytyi.
Sitä seurasi Iranin vetäytyminen.
Siksi Iran on halukas keskustelemaan sopimuksen muiden osallisten kanssa,
mutta ei suoraan USA:n kanssa.
Toivottavasti joitain salaisia neuvottelukanavia -
kuitenkin käytetään, jotta toimiva malli löydettäisiin.
- Jos Iran saavuttaa tietyn rajan, -
josta kenraali Kuperwasserkin puhui viime perjantain jaksossa, -
jotka Israel veti pääministeri Netanjahun aikana, -
ovatko nuo rajat vielä voimassa ja ovatko kaikki vaihtoehdot pöydällä?
Onko Israelilla kv. yhteisön tuki toteuttaa nuo vaihtoehdot?
Voiko se tehdä ennaltaehkäisevän iskun ydinaseistettua Irania vastaan?
- En tiedä onko aiemmin vedetyt punaiset viivat enää voimassa.
Meillä on nyt eri hallitus.
Tämä hallitus on sitoutunut keskustelemaan kaikista liikkeistään -
Iranin suhteen iranilaisten kanssa.
Koko ajatus punaisesta viivasta on hämärtynyt.
Meidän pitäisi tehdä selväksi kaksi asiaa: -
ensinnäkin meidän ei tule sallia Iranin saavuttaa kykyä tuottaa ydinasetta.
Toiseksi meidän tulee tehdä kaikkem- me estääksemme sitä tapahtumasta.
Meidän tulisi olla näihin asioihin sitoutuneita.
Ja jotta me voimme sanoa tämän vakavalla naamalla, -
meillä pitää olla suunnitelma ja kyky toteuttaa se.
Olemme kuulleet esikuntapäällikön ja puolustusministerin puhuvan tästä.
He ovat sitoutuneet tähän suunnitelmaan ja toteuttavat sitä.
Meillä on sitä varten perustettuna erikoishaara -
esikunnan alaisuuteen.
Se on sitoutunut hoitamaan tätä asiaa.
Toivon että suunnitelma on olemassa.
Muuten meillä ei ole uskottavaa pelotetta Iranin varalle.
Iranilaiset eivät kuitenkaan pelkää kummoisemmin amerikkalaisia.
USA:n hallinto ei ole ilmaissut kaikkien vaihtoehtojen olevan pöydällä.
Se totuttiin kuulemaan paitsi Trumpin myös Obaman aikana.
Olemme joutumassa tilanteeseen jossa Iran luulee saavansa tehdä -
kaikenlaisia asioita.
Koska USA ei tee asialle mitään, Iran laittaa sen koetukselle.
Se on ylittänyt jälleen yhden punaisen viivan.
USA on aina sanonut ettei yhtäkään amerikkalaista ole lupa tappaa.
Jos yksikin tapetaan niin taivas putoaa niskaan.
Mutta Iran tappoi brittiläisen.
USA on sitoutunut Britannian liittolainen.
Tekeekö USA selväksi Iranille että se oli täysin hyväksymätöntä -
ja että siitä on maksettava raskas hinta? En tiedä, nähtäväksi jää.
Israelin ei tulisi olla osana tällaisia arvoituksia, toimiako vai eikö toimia.
Sen tulee tehdä selväksi ettei se salli Iranin saavuttaa kykyä -
kehittää ydinaseita.
Ja että sillä on kykyä toimia, mikäli näin tapahtuisi.
- Valitettavasti aikamme on loppu.
Kiitos kenraali Kuperwasser, eversti Kemp ja herra Oren.
Palaamme aiheeseen uudelleen.
Se on jatkuva tarina jonka päässä ei näy valoa.
Kiitos myös katsojillemme. Nähdään ensi kerralla.
Suomennos: Markus Nurmesniemi