Tervetuloa Jerusalem studioon!
Iranin presidentinvaaleihin on aikaa 10 päivää.
Uhkapelurit eivät rikastu tässä pelissä -
edes huonossa arvossa olevalla paikallisvaluutalla.
Voittaja tulee olemaan Ebrahim Raisi Ali Khamenein suosikkiehdokas, -
jonka kilpailijat ajettiin pois kisasta.
Vallanvaihdon takia Rouhanista Raisiin -
Wienin neuvottelut v. 2015 ydinsopimuksesta on laitettu jäihin, -
jotta pakotteiden nostamista ei laitettaisi Rouhanin johtamien -
maltillisten ansioksi.
Khameneille raportoivat kovan linjan tahot, -
joiden ulkopoliittinen ase on Quds-vallankumousjoukot.
He jatkavat alueellista politiikkaansa Irakista ja Jemenistä -
Syyriaan ja Libanoniin, jossa Israel yrittää estää hyökkäykset sitä vastaan.
Aiheesta keskustelevat tänään Washingtonista tr. Olli Heinonen, -
IAEA:n entinen varajohtaja -
sekä Washingtonissa Stimson -keskuksen asiantuntija. - Kiitos!
Tervetuloa Keski-Israelista reservin prikaatikenraali Yossi Kupperwasser, -
Jerusalemin julkisten asioiden keskuksen Lähi-idän projektipäällikkö.
Ilo olla mukana!
Studiossa on analyytikkomme Amir Oren, -
joka on myös TV7 Jerusalemin vartijat-ohjelman juontaja.
Kertokaa meille tarkemmin Iranin ydinasepyrkimyksistä, -
neuvotteluista pyrkimysten rajoitta- miseksi sekä käytännön toimista.
Miten nämä liittyvät toisiinsa?
Jonathan, olit hieman epäreilu, sillä kerroit katsojillemme juonipaljastuksia.
Nyt Iranin vaaleista katoaa kaikki jännitys.
Katsojat tietävät etukäteen, kuka tulee voittamaan.
Ajatolla Khamenei varmisti, -
että kisassa on vain yksi todellinen ehdokas.
Tämä tarkoittaa, että oli eräs toinen, -
joka hallinnon mielestä oli melko kyvykäs ehdokas -
kuten Ali Larijani, joka on meidän ulkopuolisesta näkökulmastamme -
kovan linjan ehdokas.
Koska ei ollut varmaa, etteikö hänkin olisi voinut voittaa, -
Khamenei jätti Raisin ainoaksi ehdokkaaksi.
Iranin sisäisestä tilanteesta johtuen -
Wienissä käynnissä olevat tekniset neuvottelut näyttävät olevan jäissä.
Teheranissa ei ole poliittista tahtoa julistaa -
neuvottelujen huippukohtia.
Tämä on omituista, sillä muutama viikko sitten -
Khamenei itse kuulosti neuvottelijoita optimistisemmalta.
Lisätään tähän viikon takaiset tapahtumat Israelissa.
Ehkä kohta väistyvä pääministeri Netanjahu -
ilmoitti Israelin mahdollisuudesta ryhtyä Iranin vastaisiin toimiin, -
vaikka se voisi aiheuttaa kismaa suhteissa Yhdysvaltoihin.
Eri maiden sisäpolitiikka näkyy olevan vahvasti mukana.
Paneelissamme on tänään kaksi eri alan asiantuntijaa, -
jotka voivat tarkastella yksityiskohtia.
Lopullisen päätöksen tekevät kuitenkin poliitikot.
Viitaten ensimmäiseen kommenttiisi, halusin välttää jännitystä sen jälkeen,-
kun Syyriassa Bashar al-Assadin uudelleenvalinta tuli yllätyksenä.
Tässä tilanteessa voimme ainakin välttää jännitystä.
Vakavasti ottaen kysyn seuraavaksi prikaatikenraali Kupperwasserilta.
Onko Israel huolissaan -
Iranin ydinasepyrkimyksistä ja salaisista toimista?
IAEA ei pääse tällä hetkellä valvomaan kaikkia ydinlaitoksia.
Sillä ei ole edes mahdollisuutta tarkastaa epäilyttäviä kohteita, -
joita ei ole rekisteröity ja joissa voi olla suuria määriä ydinainesta.
Näin tapahtui kolmen laitoksen kohdalla, -
joista IAEA ei ole vieläkään saanut vastausta -
löydettyään niistä ydinaseisiin liittyvää materiaalia.
Iran valehteli räikeästi materiaalin luonteesta.
Israelia huolestuttaa kolme eri vaihtoehtoa.
Israelin suurin huolenaihe on, -
että Yhdysvallat palaa v. 2015 ydinsopimukseen.
Paluu v. 2015 ydinsopimukseen -
mahdollistaa Iranille laajat resurssit -
edetä kohti sekä alueellisia että ydinasetavoitteitaan.
Paluu ydinsopimukseen antaa Iranille riittävästi resursseja -
nopeasti rahoittaa edustusjoukkojaan ympäri Lähi-itää.
Näimme, miten Iran tuki Hamasin toimintakykyä -
viimeisimmässä yhteenotossa.
Sitä ei enää edes yritetä salata.
Salaisuudet vuotivat julkisuuteen.
Ydinsopimus on suuri huolenaihe, -
sillä se mahdollistaa Hamasin toimintakyvyn kasvamisen nopeasti.
Ehkä jopa aiempaa enemmän.
Toinen huolenaihe ydinsopimukseen palaamisessa on, -
että se antaa Iranille laillisen reitin -
pystyä rakentamaan useita ydinaseita -
noin 10 vuoden kuluttua.
Heidän ei tarvitse edes rikkoa sopimusta, -
vaan 10 vuoden kuluttua heillä on laillinen oikeus rakentaa ydinaseita.
Alkuperäisen sopimuksen mukaan -
heidän piti saada ydinasevalmiuksia vasta 10 vuoden kuluttua -
eli 5 vuotta tästä eteenpäin.
He käyttävät hyödyksi tähän astisia toimintojaan.
He osaavat jo käyttää esimerkiksi IR6- ja IR24-sentrifuugeja.
Ollaankin itse asiassa palaamassa -
alkuperäistä huonompaan sopimukseen, joka sekin oli huono.
Siksi olen samaa mieltä pääministeri Netanjahun kanssa, -
että Israelin tulisi kaikin keinoin estää Irania pääsemästä tähän, -
vaikka Yhdysvallat neuvottelisikin paluusta ydinsopimukseen.
Kolmas huolenaihe liittyy siihen, että jos emme palaa ydinsopimukseen, -
eikä Iranin toimintaan tällä hetkellä puututa millään lailla, -
he ilmoittavat olevansa lähellä yhden ydinaseen rakentamista.
Yhdysvaltojen onkin tärkeä ilmaista, etteivät he tule sallimaan tätä.
Kaikki vaihtoehdot ovat käytettävissä, -
jotta estettäisiin Irania etenemästä tähän suuntaan.
Iran rikastaa jo uraania 66 %:iin -
ja ovat jo saaneet 22:een prosenttiin rikastettua uraania.
Tämä on huolestuttavaa.
Huolestuttavampaa on, jos he saisivat ydinasearsenaalin 10 v. kuluttua.
Yhdysvaltojen tulee heti ilmaista kantansa tähän.
Siihen asti Israelin on oltava valmis ryhtymään itsenäisesti toimeen -
estääkseen Irania rakentamasta yhtä ydinasetta.
Näihin suuriin haasteisiin Israelin tulee nyt löytää vastauksia, -
jotteivät uhkakuvat toteutuisi.
Tr. Heinonen, haluan kysyä teidän näkökulmaanne kahteen asiaan.
Noin kaksi viikkoa sitten IAEA:n pääsihteeri Rafael Mariano Grossi -
kertoi Financial Times-lehden haastat- telussa koskien Iranin ydinsopimusta, -
olevansa syvästi huolissaan siitä, että Irania lukuunottamatta -
mikään muu valtio ellei se ole kehittä- mässä ydinasetta tai ole ydinasevaltio,
ole rikastamassa uraania tällä tasolla.
Kysymykseni toinen osa liittyy siihen, -
että viime viikon maanantaina IAEA:n pääsihteeri Grossi julkaisi raportin, -
jossa hän esitti huolensa siitä, -
ettei Iran ole vielä antanut vastausta koskien kolmea epäiltyä ydinlaitosta, -
joista löydettiin ydinmateriaalia sisältäviä hiukkasia.
Iran siis valehteli niistä.
Ammatillisesta näkökulmasta -
onko nyt todellista aihetta huoleen -
ja onko Iran nyt siinä pisteessä, -
että sillä on tarpeeksi materiaalia -
ydinaseen valmistamiseen?
Mielestäni meidän tulisi ottaa vakavas- ti hra Grossin esittämät huolenaiheet.
Toivon IAEA:n johtoryhmän ja kv- yhteisön suhtautuvan tähän vakavasti.
Mitä tulee uraanin rikastamiseen Fordow'ssa ja Natanzissa, -
Iran on siirtymävaiheessa.
Räjähdykset ovat heikentäneet heidän toimintakykyään hetkellisesti.
Tämän hetkiset laitokset keskittyvät rikastamaan 30%:sta uraania -
viiden prosentin sijaan.
Tälle tai korkeammalle 66:n prosentin uraanin rikastamiselle ei ole tarvetta.
He yrittävät tehdä tätä siten, -
että tuotanto olisi nopeaa, jos he päätyvät tähän ratkaisuun.
Tämä on yksi huolenaihe.
Mikään muu ydinasevaltio ei tee näin.
Sitten ovat vielä vastaamattomat kysymykset, -
jotka esitettiin v. 2018. Nyt eletään vuotta 2021.
IAEA ei ole vieläkään saanut vastaus- ta koskien näitä neljää laitosta, -
jotka se olisi halunnut sulkea -
ja joista löytyi epämääräisiä uraanihiukkasia.
On mielenkiintoista, että viimeisen laitoksen kohdalla Iran sanoi niiden -
olevan uraanihiukkasia, kertomatta ovatko ne luonnollisia vai rikastettuja.
2 vuotta on kulunut.
Kyseisessä asiakirjassa nimettiin noin 20 muuta laitosta.
Kansainvälinen yhteisö tarvitsee nyt erilaisen lähestymistavan.
Näihin kysymyksiin on saatava vastaus, -
vaikka uusi ydinsopimus solmittaisiinkin.
Tulee selvittää, kuinka pitkälle Iran on edennyt -
ja onko työtä tehty vuosien 2003 ja 2010 jälkeen.
Myös Amad-projektia pitää tarkastella kokonaisuudessaan, -
eikä kiertää 20 laitosta yksitellen.
Se kestäisi vuosia.
Nyt on aika pysäyttää tämä ja aloittaa puhtaalta pöydältä.
Herra Oren, haluan kuulla teidän näkemyksenne.
Samaan aikaan käydään parhaillaan neuvotteluja Wienissä.
Neljä suurvaltaa ja Yhdysvallat -
neuvottelevat Iranin kanssa.
Irania tukevat Kiina ja Venäjä.
Eurooppa ja Yhdysvallat ovat hyvin turhautuneita tästä.
Eurooppalaiset ovat ymmärtääkseni turhautuneita myös Yhdysvaltoihin, -
koska se oli valmis luopumaan merkittävistä pakotteista, -
jotka eivät edes liity ydinsopimukseen.
Tällä oli tarkoitus saada Iran nopeasti palaamaan v. 2015 sopimukseen,-
joka tehtiin Bidenin hallinon alla.
Kaikki toiminta näyttää olevan -
hyvin vastuuntunnotonta.
Iran selkeästi käyttäytyy väärin.
Kansainvälinen yhteisö katsoo sivusta -
eikä puutu sen toimintaan.
On kaksi osapuolta: Iran ja Yhdysvallat.
Niiden politiikka ja prioriteetit ovat ristiriitaisia.
Iranille tämä on tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä.
He haluavat kehittää ydinaseohjelmaa ja helpottaa pakotteita -
taloutensa jälleenrakentamiseksi -
ja kuten mainittu ulkomaisten operaatioidensa rahoittamiseksi.
Bidenin hallinnolle tämä on kuitenkin päänvaiva.
He haluavat keskittää energiansa muihin alueisiin, -
kuten Kiinaan ja Venäjään.
Yhdysvallat haluaa kokonaan vetäytyä Lähi-idästä, mikäli mahdollista.
Gazan operaatio veti heidät taas takaisin alueelle.
He eivät tarvitse Irania päänvaivaksi.
Mitä tulee ydinsopimukseen, Yhdysvallat on valmis -
joustamaan vastavuoroisesti.
Ydinsopimus ei ole keskeinen kysymys. Se päätettiin kauan sitten.
Kysymys liittyy toiseen aiheeseen, -
jonka te kaikki mainitsitte.
Miten määritellään terrorismi ja sellainen toiminta, -
jolle Yhdysvallat voi asettaa pakotteita -
ilman että sen katsotaan riitelevän ydinsopimuksen kanssa, -
mitä iranilaiset väittävät.
Kun tämä kysymys ratkaistaan, ongelma katoaa.
Tämä jäänee odottamaan Iranin vaaleja tämän kuun lopussa.
Kyse on siis näkökulmista -
ja siitä, miten termejä määritellään.
Prikaatikenraali Kupperwasser, länsimaiden näkökulmasta -
terrorismille ja sen vastatoimille on selkeät määritelmät.
Kuitenkin jotkut länsimaat sivuuttavat ne -
mielistelläkseen kolmannen tai neljännen osapuolen intressejä -
saavuttaakseen omat tavoitteensa.
Tämän lisäksi haluaisin kuulla teidän mielipiteenne -
Iranin tämän hetkisestä tilanteesta.
Ovatko kaikki mahdollisuudet vielä auki?
Mitä tulee terrorismin määritelmään, -
Yhdysvaltojen hallinto on tehnyt selväksi, -
etteivät he katso Iranin uhkaa kokonaisvaltaisesti.
Uhka halutaan jakaa eri osiin.
He haluavat keskittyä estämään Iranin pyrkimykset -
yhden ydinpommin rakentamiseksi.
Tämä on Yhdysvaltojen ensimmäinen prioriteetti.
Tämän saavuttamiseksi he ovat valmiita joustamaan muista asioista.
Me näemme Iranin uhan kokonaisvaltaisena pyrkimyksenä -
saavuttaa johtoasema Lähi-idässä, mikä uhkaa Israelin olemassaoloa.
Iran esimerkiksi laajentaa vaikutusvaltaansa Lähi-idässä -
ja tukee edustusjoukkojaan, -
jotka taistelevat Israelia ja Saudi-Arabiaa vastaan.
Samalla Iran yrittää saada ydinaseita, -
joiden avulla siitä tulisi alueellinen suurvalta -
ja seuraavaksi globaali suurvalta.
Tämä on meidän näkökulmamme.
Siksi meidän tulisi tarkastella kaikkia näkökulmia.
Yhdysvalloilla on täysin erilainen käsitys.
Yritämme vaikeuttaa Iranin ensimmäisen ydinaseen rakentamista.
Samalla tulee huomioida kaikki muut tekijät.
Yhdysvallat pyrkii estämään yhden ydinaseen rakentamista, -
mikä on vaikeaa, koska heidän tulee selättää monia esteitä.
Samalla he sallivat Iranin tuottaa lisää ydinaseita 10 vuoden kuluttua.
Me emme voi hyväksyä tätä.
Israel on sitoutunut estämään -
Iranin vaikutusvallan lisääntymisen Lähi-idässä, -
tulee ydinsopimusta tai ei.
Israel tekee jatkuvasti töitä minimoidakseen Iranin kykyä -
lisätä vaikutusvaltaansa Lähi-idässä -
etenkin Syyriassa ja Libanonissa -
sekä Hamasin hallinnossa Gazassa.
Israel on jossain määrin onnistunutkin tässä.
Samaan aikaan pyrimme estämään Irania -
saavuttamasta kykyä rakentaa yksi tai useampi ydinase.
Tämä on Israelin politiikka.
Yhdysvaltojen politiikan ei pitäisi vaikuttaa siihen, -
koska Israelin näkökulmasta se on johtamassa katastrofiin.
Rahoitus tulee antamaan Iranille lisää vaikutusvaltaa Lähi-idässä -
sekä mahdollisuuden laillisesti tuottaa lisää ydinaseita -
lähitulevaisuudessa.
Tämä on Israelin huolenaihe, johon se on sitoutunut.
Tr. Heinonen, haluan kuulla teidän näkemyksenne siihen, -
jos Iran saisi ensimmäisen ydinaseensa.
Yli kolmeen kuukauteen tarkastajat eivät ole päässeet Iraniin -
eikä ydinlaitoksiin ole pääsyä.
Onko Iranilla tällä hetkellä kykyä rakentaa ydinasetta?
Wienissä on tehty arviointilaskelmia.
Onko mahdollista tietää, -
miten lähellä Iran on tavoitettaan?
Natanzin ja Fordow'n laitoksissa IAEA:lla on vielä yksi työkalu, -
jota toivon heidän käyttävän eli yllätystarkastukset.
Yllätysvierailuilla voidaan nähdä, mitä laitoksissa tapahtuu.
Raporteissa ei tästä kerrota, mutta oletan heidän toimivan näin.
Ydinaseen piilottaminen noissa laitoksissa on hyvin vaikeaa.
Mielestäni avainkysymys kuuluu, mitä muuta on tehty.
Mitä tapahtui muissa rikastamislaitoksissa, -
jotka olivat toiminnassa v. 2010?
Kuinka pitkälle suunnitelmia on tehty, missä ne ovat ja mitä laitteistoa -
niille on varattu.
Tämä on avainasemassa, jos halutaan hidastaa ydinaseen hankkimista.
Tämä väärinkäytön epäily on ollut jäissä jo useamman vuoden.
Miten Iranin kanssa neuvottelevat eri valtiot -
konsultoivat IAEA:n teknisiä asiantuntijoita -
yrittääkseen ymmärtää -
tämän hetkisen tilanteen vakavuutta?
Ottavatko he raportit tosissaan -
ja miten se voidaan todentaa käytännössä?
Valitettavasti asiaa vetää nyt Yhdys- valtojen halu palata ydinsopimukseen.
Nämä asiat laitettiin taka-alalle.
Ihmiset toivovat, että kun ydinsopimus tulee voimaan, -
Iran muuttaa käyttäytymistään -
ja alkaa käyttää ydinenergiaa rauhanomaisiin tarkoituksiin.
Iranin kyky ei kuitenkaan katoa, -
vaan sitä hyödynnetään seuraavassa kriisissä -
ja olemme taas samassa tilanteessa.
Nyt on kullan arvoinen tilaisuus pysäyttää tämä.
Herra Oren, v. 2015 viisi suurvaltaa ja Iran solmivat ydinsopimuksen.
Iranin ulkoministeri Muhammad Javad Zarif kävi Lähi-idän kiertueella.
Sitä ennen hän julisti, -
että kaikkien Iranin vallankumouk- sellisia intressejä kannattavien -
tulisi yhdistää voimansa Iranin kanssa tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
On nähtävissä alueen eri militioiden vahvistamista, -
etenkin shiia-militiat, mutta myös PIG ja sunni-militiat.
He olivat valmiita luopumaan omasta kunniastaan -
saadakseen Iranin tuen.
Onko Israel varautunut tällaiseen tilanteeseen?
Sen seurauksena voi syttyä -
perinteinen sota, -
joka vaikuttaisi vakavasti niin Israeliin kuin koko Lähi-itään.
Iran ja tietysti islamilainen vallankumouskaarti -
sekä Quds-joukot -
eivät koskaan ole luopuneet näystään ja tavoitteistaan.
Viimeiset 1,5 vuotta he ovat joutuneet selviämään -
ilman Qassam Suleimania.
Se on ollut heille vakava tappio.
He eivät ole onnistuneet löytämään toista vastaavaa -
ihmismoottorina toimivaa henkilöä.
Henki on siis vielä jäljellä, -
mutta ruumis on toimintakyvytön.
Israel on toiminut järjestelmällisesti, vaikka se ei pääse otsikoihin -
ja maailman katse on kääntynyt muihin kriiseihin.
Israel on jatkanut toimiaan ahkerasti ja ehkä onnistuneestikin, -
kuten prikaatikenraali Kupperasser viittasi.
Se on pyrkinyt estämään Iranin etenemistä Syyriassa, -
Irakissa ja Syyrian ja Irakin rajalla -
Abu Kamalin alueella.
Tämä on kaikkien Israelin hallitusten yhteinen päämäärä.
Iran erehtyy pahoin, jos se luulee, että uusi hallitus Israelissa -
olisi pehmeälinjaisempi.
Israelissa on kyllä koulukunta, -
joka tukee Bidenin pyrkimyksiä palata ydinsopimukseen.
Israelilla on kuitenkin aina tahdonvoimaa toimia Irania vastaan, -
jos ilmenee, että he ovatkin salaa päässeet lähemmäs -
ydinaseen kehittämistä.
Nyt on kulunut 76 vuotta -
Yhdysvaltojen atomipommin ensimmäisestä testauksesta.
Tuolloin heillä oli niitä vain 3: -
yksi oli testi, yksi Hiroshimaa ja toinen Nagasakia varten.
Nyt jos Iran saa yhden, se saa varmasti monta lisää.
Tätä riskiä Israel ei aio ottaa.
Aikamme on lopussa.
Jatkamme aiheesta keskustelua seuraavilla kerroilla.
Kiitos tr. Heinonen, prikaatikenraali Kupperwasser ja herra Oren.
Kiitos katsojillekin, nähdään ensi kerralla!
Suomennos: Sonja Mattayev