Tervetuloa Jerusalem studioon!
Presidentti Joe Biden on tehnyt ensim- mäisen ulkopoliittisen päätöksensä.
Vaikka se kohdistui Lähi-itää ympäröiviin alueisiin, -
se vaikuttaa silti alueeseen.
Biden määräsi Yhdysvaltain joukkojen vetäytymisen Afganistanista -
11.9. mennessä.
Yhdysvallat suuntaa katseensa yhä enemmän kohti Kiinaa -
ja jossain määrin Venäjää, ja pois Lähi-idästä.
Minkälaisen viestin saa Bidenin yleisö aina Teheranista Jerusalemiin -
ja NATO-maiden pääkaupunkeihin?
Ovatko Yhdysvaltojen intressit ja haasteet Lähi-idässä muuttuneet?
Aiheesta keskustelevat Jerusalemista herra Robert Silverman, -
luennoitsija ja Yhdysvaltain ulkomaanpalvelun entinen johtaja.
Tervetuloa! - Kiitos!
Tervetuloa Keski-Israelista myös suurlähettiläs Danny Ayalon, -
Israelin entinen vara-ulkoministeri ja Israelin Yhdysvaltain suurlähettiläs -
sekä TV7:n Lähi-idän ajankohtais- ohjelman toinen juontaja. - Kiitos!
Studiossa on analyytikkomme Amir Oren, -
joka on myös TV7 Jerusalemin vartijat-ohjelman juontaja.
Kertokaa meille laajemmin tämänpäivän aiheesta.
Tulisiko meidän olla huolissaan Yhdysvaltain hallinnon päätöksestä -
siirtää huomio pois Lähi-idästä -
muualle itäänpäin?
Joseph R. Biden on 78-vuotias.
Hänellä on kiire.
Muutama kuukausi sitten hänen vastustajansa kutsui häntä -
Nukkuvaksi Joeksi.
Monissa kulttuureissa on tarinoita hahmoista, -
jotka nukkuivat sata tai 40 vuotta, -
ja heräsivät sitten uudenlaiseen maailmaan.
Biden ei ole tällainen.
Alle 2 vuoden kuluttua pidetään välivaalit.
Puoliksi jakautunut senaatti voi kääntyä häntä vastaan.
Näin usein tapahtuu hallitsevalle puolueelle Amerikan politiikassa.
Hänellä ei ole paljoa aikaa.
Hän menee täyttä höyryä eteenpäin sisäpolitiikassa -
sekä kansainvälisessä agendassaan.
Afganistanin päätös oli osa tätä.
Hän saattaa myös kaikin tavoin pyrkiä sopimukseen Iranin kanssa -
paluusta v. 2015 ydinasesopimukseen.
Nähtäväksi jää muokataanko sopimusta.
Hänellä on jo varmaankin salaista tiedustelutietoa.
Hän oli Obaman hallituksessa, kun se kävi salaisia neuvotteluja -
Iranin kanssa Omanissa pari vuotta ennen v. 2015 ydinasesopimusta.
Hänellä on siis todennäköisesti jo joku ässä hihassaan.
Kuten sanoit, on olemassa tärkeysjärjestys.
Joitain asioita tullaan myös poistamaan tärkeysjärjestyksestä.
Lähi-itä näyttää olevan yksi näistä.
Ei ole sattumaa, että presidentti Biden -
tai ulkoministeri Antony Blinken eivät ole vierailleet Lähi-idässä.
Sen sijaan he lähettivät puolustusministeri Lloyd Austinin -
vakuuttamaan israelilaisia amerikka- laisten tuesta maan turvallisuudelle -
ja että maan sotilaallinen etulyöntiasema säilyy.
Mikään Amerikan hallinto ei halua Israelin kokevan oloaan epävarmaksi -
ja puolustaakseen itseään ryhtyvän aggressiivisiin toimiin.
Lähi-itä ja etenkin Israel ovat tällä hetkellä välitilassa.
Kun Israeliin muodostetaan toimiva hallitus, -
välit tulevat kuumenemaan Iranin, Libanonin ja palestiinalaisten suhteen.
Haluan kuulla kahden ulkopolitiikan veteraanin näkökulman.
Herra Silvermanilla ja suurlähettiläs Ayalonilla -
on ymmärrystä Yhdysvaltain nykyisestä hallinnosta, -
koska heillä on läheisiä kontakteja hallinnon viranomaisiin -
eri ministeriöissä.
Aloitetaan teistä, herra Silverman.
Nykyinen hallinto on siirtymässä pois Lähi-idästä -
ja kesittyy etelä-Kiinan mereen ja Kiinaan -
sekä Venäjään ja Ukrainan tilanteeseen.
Tämä tapahtuu Lähi-idän kumppanei- den ja etenkin Israelin kustannuksella.
Olen samaa mieltä Amirin kanssa.
Itä-Aasia on nyt prioriteetti.
Tilanne on pysynyt samana viimeisten parin USA:n hallinnon aikana.
Tapahtumat kuitenkin aina kumoavat parhaatkin suunnitelmat.
Sallinette minun siteerata tunnettua bolshevikkia Leon Trotskyä: -
"Haluatte ehkä jättää vallankumouksen, -
mutta vallankumous ei halua jättää teitä."
Yhdysvallat voi siis haluta vetäytyä Lähi-idästä, -
mutta Lähi-itä ei ole valmis jättämään Yhdysvaltoja.
Oli kyse sitten Clintonin -
tai etenkin Obaman hallinnon yrityk- sistä suuntautua enemmän Aasiaan, -
he päätyvät silti käyttämään paljon aikaa ja resursseja Lähi-itään.
Suuri osa USA:n politiikkaan vaikut- tavista tapahtumista keskittyy tänne.
Emme tiedä, mitä Iranin suhteen tulee tapahtumaan.
Yksi puolustusministerin viesteistä oli, -
että Israelin kanssa halutaan läheistä sotilaallista yhteistyötä -
suhteessa Iraniin.
Katsotaan, miten neuvotteluissa käy.
En aliarvioisi Lähi-idän merkitystä.
Vaikka huomiota yritetään siirtää sieltä poispäin, -
Lähi-idällä on edelleen tärkeä merkitys.
Suurlähettiläs Ayalon, teidän näkemyksenne?
Pitkällä tähtäimellä historian aikana Yhdysvallat on pyrkinyt -
tuomaan Lähi-idän samalle tasolle muun maailman kanssa -
suhteessa demokratiaan, lainsäädäntöön ja moniarvoisuuteen.
Se haluaa Lähi-idän olevan aktiivisesti mukana kansainvälisessä kaupassa, -
eikä ainoastaan öljy- ja petrolimarkkinoilla.
Tästä demokraattisesta visiosta johtuen -
Yhdysvallat on aina arvostanut Israelia -
Lähi-idän ainoana demokratiana, -
joka muistuttaa Yhdysvaltoja.
Tämä näkyy presidentti Bidenin -
noin 3,5 viikkoa sitten pitämässä -
ensimmäisessä ulkopoliittisessa puheessa.
Lähi-idän maista hän mainitsi ainoastaan Israelin, -
ja vakuutti Yhdysvaltojen vankkaa tukea Israelin turvallisuudelle.
Israel on Lähi-idän ainoa demokratia -
ja Biden haluaa sen olevan esimerkkinä muille.
Lähitulevaisuudessa he haluaisivat rauhaa, -
ja ettei terrori leviäisi muualle maailmaan -
etenkin tietysti Pohjois-Amerikkaan.
Ja etteivät myöskään joukkotuhoaseet leviäisi maailmalla.
He haluavat myös pitää loitolla kilpailijoitaan Kiinaa -
tällä hetkellä kaupankäynnissä ja strategisilla reiteillä -
tai Venäjää sotilaallisissa tukikohdissa Libanonissa tai Syyriassa.
Tämä on tärkein asia, johon Yhdysvallat keskittyy tällä hetkellä.
Yhdysvalloilla on nyt Lähi-idässä puolustusstrategia.
Varsinkin kun sillä ei tällä hetkellä ole tarvetta -
Persianlahden valtioiden öljylle.
Kuten muutkin mainitsivat, nyt näh- dään Yhdysvaltojen suuntaavan itään.
Huomio Lähi-idässä keskittyy vain tiettyihin erikoistapauksiin -
kuten Iraniin -
ja terrorin leviämiseen.
Halutaan myös varmistaa, etteivät Venäjä tai Kiina pääse -
valtaamaan Lähi-idän reittejä.
Herra Oren?
Herra Silverman mainitsi, että vallanpitäjät voivat jäädä -
tapahtumien jalkoihin.
Se muistuttaa Britti-imperiumin -
ritarinarvoa vastaavaa upseeria.
Washingtonissa tämä ritari on jäänyt tapahtumien jalkoihin.
Esitettyään suunnitelmansa infrastruktuurille -
Bidenia verrattiin sekä Franklin D. Rooseveltiin -
että Lyndon Baines Johnsoniin.
Ongelma on, että vaikka nämä presidentit onnistuivatkin osittain -
muuttamaan Amerikkaa, -
heillä ei ollut alussa mitään käsitystä sotaan ryhtymisestä.
Roosevelt osallistui lopulta 2. Maailmansotaan -
ja Johnson Vietnamin sotaan.
Biden sanoo haluavansa lopettaa sodat.
Tämä on ymmärrettävää.
Yhdysvallat on uhrannut paljon verta ja rahaa.
Esimerkiksi viimeiset 20 vuotta Afganistanissa -
ja 18 vuotta Irakissa.
Siinä ei oikeastaan ole järkeä.
Hänen kriitikkonsa ymmärrettävästi haluaisivat jatkaa vielä jonkin aikaa.
Ehkä tilanne vielä paranee. Yhdysvallat ei voi vain perääntyä.
Ei ole myöskään mitään takeita, että jääminen -
toisi parempia lopputuloksia.
Bidenin ratkaisu on siis melko rohkea.
Se voi osoittautua virheeksi.
Hän on ainakin näyttänyt pystyvänsä päätöksentekoon.
Tulee myös varautua siihen, että edes Lähi-idässä -
hän ei yritä jatkaa pienin toimenpitein edeltäjiensä jäljessä.
Hän pyrkii irrottautumaan menneestä ja tähtää maaliin -
etenkin Israelin ja palestiinalaisten välisessä konfliktissa.
Otetaan kuvioon mukaan myös tiedustelun uhka-arvio, -
joka julkaistiin aiemmin tässä kuussa -
sekä senaatin tiedustelun ulkomaan komitea, -
jossa Yhdysvaltain 5 eri tiedustelu- palvelun johtajaa keskustelivat.
He kaikki suhtautuivat epäilevästi -
oman hallintonsa päätöksentekoon, -
etenkin kaikkien joukkojen vetämiseen Afganistanista.
Kaikki asiasta konsultoidut tiedustelupalveuiden johtajat -
olivat vilpittömästi sitä mieltä, -
että tämä heikentää Yhdysvaltojen kykyä hankkia tiedustelutietoa -
sekä kykyä toimia alueella.
Heti tämän päätöksen jälkeen -
Afganistanin ulkoministeri tapasi iranilaisen kollegansa -
keskustellakseen maiden yhteisestä tulevaisuudesta.
Uhka-arviossa esitettiin neljä merkittävintä uhkaa: -
Kiina, Pohjois-Korea, Venäjä ja Iran.
Irania oli käsitelty uhka-arviossa erityisen laajasti.
Tämä kertoo Yhdysvaltojen olevan erittäin huolissaan Iranin toiminnasta -
ydinasepyrkimysten sekä sen viha- mielisen toiminnan takia Lähi-idässä.
Tämä sotii Yhdysvaltojen intressejä vastaan.
Herra Silverman, -
miten näette Bidenin hallinnon toiminnan, -
kun tämä uhka-arvio on jätetty huomioimatta -
koko Bidenin hallinnon ensimmäisten virassaolokuukausien ajan?
Olen samaa mieltä tiedustelupalveluiden johtajien kanssa.
Kuten sotilaalliset ja diplomaattiasiantuntijat sanovat, -
Afganistanista vetäytymisellä on hintansa.
He eivät epäröi sanoa tätä julkisesti.
Päätös oli erittäin suosittu Yhdysvaltojen sisällä -
sekä republikaanien että demokraattien leireissä.
Se oli siis väistämätöntä.
Yhdysvallat ymmärtää päätöksen seuraukset.
Asiasta vallitsi kuitenkin poliittinen yksimielisyys.
Yhdysvaltojen sotilaallisia intressejä turvataan muista tukikohdista, -
mutta tuhansien amerikkalais- sotilaiden aika Afganistanissa on ohi.
Iranin uhkaan liittyen -
uskon heidän yrittävän neuvotella tosissaan.
Iran tekisi ammatillisen itsemurhan, jos se ei hyväksyisi USA:n tarjousta -
palata ydinasesopimukseen.
Uskon Yhdysvaltojen pyrkivän neuvottelemaan.
Kuten sanoit Iran on selvästi uhka.
Esimerkiksi Bidenin hallinto antoi uudelleen luvan -
Yhdysvaltojen hävittäjien myyntiin Arabiemiraateille.
NATO:n ja Israelin lisäksi Arabi- emiraatit on ainoa maa maailmassa, -
joka saa käsiinsä Yhdysvaltojen hävittäjäpommikoneita.
Yhdysvallat haluaa Persianlahden kumppaneidensa -
myös saavan samanlaiset kyvyt Iranin uhan takia.
Hävittäjiä käytettäisiin Irania vastaan.
Uskon tässä olevan myös mahdollisuuksia.
Puhuimme Dannyn kanssa, kuinka Yhdysvallat vedetään mukaan.
Amir mainitsi vallanpitäjien jäävän tapahtumien jalkoihin.
Tämä voi myös olla positiivista, kun on hyvä tilaisuus.
Lähi-idässä mahdollisuuksia tarjoavat laajenevat rauhansopimukset.
Tämä oli Trumpin hallinnon perintö Bidenin hallinnolle.
Jos Bidenin hallinto saisi aikaan rauhansopimuksen Saudi-Arabian -
ja Israelin välillä, se olisi merkittävä diplomaattinen saavutus.
He olisivat valmiita käyttämään paljon energiaa ja diplomaattisia resursseja -
tämän saavuttamiseksi.
Nämä alueelliset liittolaissuhteet pitäisivät Irania kurissa.
Saudi-Arabia järjesti viime viikolla tapaamisia Iranin kanssa -
Irakin välityksellä Irakissa.
Yhdysvalloille välitetään viestiä, että Israelin ja Persianlahden valtioiden -
väliset suhteet voivat tuoda mahdollisuuksia.
Haluan kuulla teidän näkemyksenne, suurlähettiläs Ayalon.
Lisään tähän vielä kaksi asiaa.
Bidenin hallinnossa mielestäni ilmiselvää valitettavasti on -
yleisöä miellyttävien päätösten tekeminen.
Kuten herra Silverman sanoi, etenkin Afganistanista vetäytyminen -
oli kotimaassa hyvin suosittu.
Ensimmäisessä ulkopoliittisessa pu- heessaan presidentti Biden mainitsi -
Jemenin humanitäärisen tilanteen.
Hän haluaisi sodan loppuvan.
Bidenin hallinnon mukaan se on aiheuttanut pahimman -
tämänhetkisen humanitäärisen katastrofin.
Mielestäni Syyrian tilanne on paljon pahempi.
Yhdysvallat päätti tyrmätä Huthit, -
jota monet alueen valtiot pitävät terrorijärjestönä, -
koska se ei ollut YK:ssa ja muissa hu- manitäärisissä järjestöissä suosittu.
Tämä järjestö kuitenkin toistuvasti iski Saudi-Arabiaan -
ja jopa kidnappasi Yhdysvaltain kansalaisia.
Mikä on siis näiden päätöstenteon taustalla?
Herra Oren mainitsi myös Bidenin hallinnon aikomukset -
edistää rauhaa palestiinalaisten kanssa, -
mitä kannattaa etenkin Yhdysvaltain sisäinen vasemmisto.
Tukeeko tällainen päätöksenteko Yhdysvaltojen intressejä -
vai edsitääkö se vain yhden Yhdysvaltojen puolueen suosiota?
Olen samaa mieltä Amir Orenin kanssa siitä, -
että Biden on ollut erittäin aktiivinen ja tehnyt hyvin rohkeita päätöksiä -
monissa etenkin kotimaan kysymyksissä, -
mutta myös ulkopolittisissa asioissa.
Lähi-idän suhteen hän ei ole vielä vaihtanut suurimmalle vaihteelle.
Tämä näkyy siinä, että uutta Lähi-idän lähettilästä ei ole vielä nimitetty -
tai vahvistettu.
En siis usko, että Yhdysvaltain ulkopolitiikka on vielä -
nostanut vaihdetta haastaakseen kilpailijoitaan, -
hyödyntääkseen mahdollisuuksia tai tietääkseen mihin keskittyä.
Keskitytään tietysti kaikkein ajankohtaisimpiin asioihin, -
kuten ensisijaisesti Iraniin.
Wienin neuvotteluissa -
ymmärtääkseni Yhdysvallat haluaisi neuvotella suoraan Iranin kanssa.
Tällä hetkellä neuvotteluja käydään eurooppalaisten välityksellä,-
enimmäkseen Saksan, Britannian ja Ranskan.
Yhdysvallat on jo päättänyt paluusta ydinasesopimukseen.
Israel on kyllä huolissaan tästä.
En tiedä, pystytäänkö sopimusta muokkaamaan sen jälkeen, -
kun päätös on tehty ja sopimukseen on päästy.
Tai pystyttäisiinkö sopimusta enää silloin selventämään -
tai esimerkiksi pidentämään sopimuksen aikakehystä.
Tämä olisi Israelille merkittävä huolenaihe.
Washingtonissa Valkoisen Talon, -
kansallisen turvallisuusneuvoston sekä ulkoministeriön -
kannattaisi laatia suunnitelma.
Myös Amir mainitsi, -
että Yhdysvallat ei halua Israelin huolehtivan liikaa -
ja ottavan takkiinsa Iranin sopimuksessa.
Mitä tulee muihin kysymyksiin, -
he julistivat ainoastaan, että Assadin tulee väistyä.
Näin he palaavat Obaman hallinnon aikaan -
ennen vuotta 2015.
Tämä tulee olemaan kompastuskivi Syyrian tilanteen ratkaisussa.
Mielestäni tilannetta ei tarkastella tarpeeksi laajasti.
Miten tämä vaikuttaa Irakiin, -
ja Turkin ja Syyrian suhteisiin -
sekä Libanoniin ja Israeliin.
Mielestäni he ovat ristiriitaisessa tilanteessa.
En näe selkeää ratkaisua.
Tämä johtaakin toiseen asiaan, joka on ollut Yhdysvaltojen huolenaihe, -
eli Israelin ja palestiinalaisten välinen konflikti.
Epäilen kykeneekö Yhdysvallat -
välittämään ratkaisun tilanteeseen.
Heillä on tärkeysjärjestyksessä etusijalla monia muita kysymyksiä.
Otetaan huomioon, että Israelissa ei ole vakaata hallitusta, -
eikä palestiinalaisilla ole näköpiirissäkään vakaata hallitusta,-
järjestetään siellä vaalit tai ei.
Tilanne on siis pysähdystilassa.
He voivat nyt keskittyä vain Iraniin.
Muissa kysymyksissä ollaan puolustuskannalla, -
kuten Huthit ja Israelin ja palestiinalaisten välit.
Herra Oren, puhuit kiireellisyydestä, mistä olen samaa mieltä.
Bidenin hallinnolla on kiire tehdä asioita.
He ovat erittäin aktiivisesti pyrkineet palauttamaan -
Trumpin hallintoa edeltävän tilan.
Olet useasti maininnut sekä tässä että Jerusalemin vartijat -ohjelmassa, -
että Bidenin hallinto ei todennäköisesti jatka toiselle kaudelle -
Bidenin iästä johtuen.
Hän ei ehkä jaksa enää toista kautta.
Tämä huomioiden, -
Yhdysvallat pyrkii tietysti kohentamaan suhteitaan -
EU:n sekä Britannian kanssa.
Silti Biden yrittää kiirehtiä monia eri haasteita -
sen sijaan, että tekisi harkittuja päätöksiä -
ja edistäisi laskelmoiden Yhdysvaltain ulkopoliittisia kysymyksiä, -
mikä olisi Yhdysvaltojen kannalta parasta.
Mitä on odotettavissa lähitulevaisuudessa -
ja mihin katsojiemme tulisi keskittyä Yhdysvaltain ulkopolitiikassa?
Viitaten ensimmäiseen, -
tämän vuoksi hän kutsuukin sitä Biden-Harris-hallinnoksi.
Harrisia valmistetaan tarvittaessa nousemaan Bidenin tilalle.
Esimerkiksi jos Bidenin terveydentila huononee kesken kauden.
Ehkä hän nousee ehdolle v. 2024 presidentinvaaleissa.
Emme tiedä, palaako Trump tai tulee- ko joku muu republikaaniehdokas.
Tällä hetkellä Harrisin politiikka on hyvin samanlainen kuin Bidenin.
Hän on ehkä hieman kallistunut prog- ressiivisten demokraattien suuntaan.
On turhauttavaa, että Bidenin kiirehtiminen on ristiriidassa -
Lähi-idän pyrkimyksten kanssa rauhoittaa tahtia.
Tämä johtuu, kuten Danny Ayalon mainitsi, muun muassa -
palestiinalaisten ja Israelin välisestä kysymyksestä ja Iranin vaaleista.
Tulemme palaamaan tähän aiheeseen, -
koska se vaikuttaa myös Israelin ja Jerusalemin turvallisuuteen.
Aikamme on lopussa.
Kiitos suurlähettiläs Ayalon, herra Silverman ja herra Oren.
Kiitos katsojillekin, nähdään ensi kerralla!
Suomennos: Sonja Mattayev