Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) johtaja Rafael Mariano Grossi -
onnistui neuvottelemaan Teheranissa tilapäisratkaisun -
vuoden 2015 ydinsopimuksen pattitilanteeseen.
Osapuolia ovat Iran, YK:n turvallisuusneuvosto, Saksa ja EU.
Grossi ja Iranin neuvottelijat sopivat väliaikaisen teknisen sopimuksen, -
jonka nojalla IAEA:n tarkastustoiminta jatkuu rajoitetusti kolmen kuun ajan, -
kun poliittiset neuvottelut voimistuvat Yhdysvaltain, Iranin ja EU:n välillä.
Iranin uudesta tarkastajayhteistyön kieltävästä laista kumpuava jännite -
on lientynyt, -
ja huomio kääntyy nyt Bidenin hallinnon tulevaan neuvottelukantaan.
Asiaa analysoimassa on New Yorkista tohtori Olli Heinonen, -
joka on IAEA:n entinen varajohtaja ja Stimson-keskuksen tutkija.
Tervetuloa! - Kiitos!
Mukana on Tel Avivista Meir Javedanfar, -
joka on IDC-Herzlijan Iranin-luennoitsija.
Tervetuloa! - Kiitos!
Studiossa on analyytikkomme, -
Jerusalemin vartijat -ohjelman juontaja Amir Oren.
Selventäisitkö meille aihetta?
Ydinsopimuksen lisäpöytäkirja on nyt hylätty.
Iran ja IAEA sopivat kyllä teknisestä sopimuksesta, -
mutta IAEA:n johtajan, Rafael Mariano Grossin, mukaan -
tämä tekninen sopimus on paljon rajallisempi -
kuin lisäpöytäkirja oli.
Mikä tilanne on nyt -
Iranin ydinohjelman tarkkailun ja mahdollisten ydinaseaikeiden osalta?
Vanhassa laulussa lauletaan sillasta yli synkän virran.
Tämä on nyt silta yli raskasveden.
Kolmen kuukauden silta, -
jonka aikana osapuolten on tarkoitus neuvotella -
joko paluusta vanhaan vuoden 2015 sopimukseen, -
uudesta sopimuksesta tai näiden yhdistelmästä.
Pois se minusta, että kilpailisin tohtori Heinosen kanssa -
tilanteen teknisten seikkojen selittämisessä.
On syytä muistaa, -
että lisäpöytäkirja on tarkoitettu epärehellisille maille, -
jotka eivät paljasta vapaaehtoisesti, mitä on tekeillä.
Rehellisiä maita koskee alkuperäinen ydinsulkusopimus.
Mutta kun 1990-luvulla kävi ilmi, -
että Irak ja Pohjois-Korea olivat salanneet laitoksiaan ja toimiaan, -
laadittiin lisäpöytäkirja.
Sen mukaan IAEA saa ilmoittaa tekevänsä tarkastuksia, -
ja kohdemaan on hyväksyttävä se ja päästettävä tarkastajat laitoksiin.
Kompromissi tai tekninen sopimus, -
jonka Grossi ja Iranin atomienergia- järjestön johtaja Salehi solmivat, -
tarkoittaa sitä, että tarkastusmekanismi pysyy voimassa, -
mutta tarkastusten aikana nauhoitettava kuva-aineisto -
jää Iranin haltuun, eikä sitä luovuteta tarkastajille.
Jos huhti-toukokuussa saadaan sopimus solmittua, -
IAEA voi käydä jälkikäteen läpi vanhan kuva-aineiston -
ja tarkistaa, onko sääntöjä rikottu.
Mutta näiden kolmen kuukauden ajan -
Iran säilyttää itsemääräämisoikeutensa, -
noudattaa Madžlesen lakia, ja kaikki ovat tyytyväisiä.
Madžles tarkoittaa Iranin parlamenttia.
Tohtori Heinonen, jäikö jotakin sanomatta johdannossa?
Pikaisesti toteutettavat tarkastukset -
on mainittu lisäpöytäkirjassa.
Grossi mainitsi, että tällaiset tarkastukset jatkuvat, -
mutta niitä ei toteuteta pikaisesti, -
koska niiden toteuttamiseksi on käytävä läpi tietynlainen menettely.
Kuinka avointa tosiasiassa -
Iranin ydintoiminta on?
Kiitos. Se oli hyvä johdanto siitä, -
mikä IAEA:n tarkastustoiminnan tilanne on.
Haluan kiinnittää huomionne Grossin sanoihin, -
että nämä toimenpiteet ovat välttämättömiä.
"Välttämätöntä" ei ole ydinmateriaalivalvonnassa.
Tarkastustavoitteet joko saavutetaan tai ei saavuteta.
Voimassa on nyt poikkeuksellisia poistoja.
Ensiksikin pikaisesti toteutettavat tarkastukset.
En usko niiden olevan valtava ongelma lyhyellä aikavälillä.
IAEA ei voi tehdä lisätarkastuksia. Ne eivät varsinaisesti ole pikaisia, -
vaan lisätarkastuksia tiettyihin kohteisiin.
Pitkällä aikavälillä se voi vähentää tietoa ohjelmasta.
Merkittävintä on se, -
kuinka pitkälti IAEA voi toteuttaa rutiinitarkastuksiaan.
Kuulimme jo esimerkin -
valvontavälineiden ja valvonta- ja kameratallenteiden käyttöoikeudesta.
Se on epätavallinen käytäntö.
IAEA:n on odotettava kolme kuukautta nähdäkseen, -
mitä nauhoitteilla ja kovalevyillä on.
Mitä jos välineet hajoavat tällä välin?
Niitä ei tarkkailla tänä aikana.
Koska IAEA:n välineet ovat hyvin suojattuja, -
iranilaiset eivät pääse valvontajärjestelmän sisään -
rikkomatta IAEA:n sinetöintejä.
Se on ainoa keino nähdä, toimiiko järjestelmä oikein.
Se on siis riskitekijä.
Toiseksi kyseeseen tulevat väkevöintilaitokset, -
joiden tarkastukseen liittyy aikarajatavoitteita.
Tavallisesti täydellinen tarkastus toteutetaan kerran kuukaudessa.
Valvontatallenteet kuuluvat siihen.
Eli se tarkoittaa, että IAEA ei voi nyt laatia oikea-aikaisia päätelmiä -
toimintojensa onnistumisesta.
Nämä ovat tilanteen varjopuolet.
Kyseeseen tulevat myös tulossa olevat neuvottelut.
Minusta ajoitus on huono, -
koska Iranissa on parhaillaan alkamassa presidenttikilpa.
Asia nousee todennäköisesti yhdeksi suurimmista aiheista -
neuvotteluissa ja keskusteluissa Iranissa.
Ehdokkaat esittävät toimintaehdotuksiaan.
Minusta Iranin hallituksen on juuri nyt hyvin vaikeaa sopia siitä, -
että se palaisi noudattamaan vuoden 2015 ydinsopimusta -
lisätoimenpiteiden kera.
Iran kiduttaa nämä kolmen kuukautta Yhdysvaltoja ja muita osapuolia: -
"Haluatteko vai ettekö halua?"
Iranilla on nyt melko monia välineitä käytettävissään. - Aivan.
Yhdysvaltojen on vaikeaa poistaa pakotteita tällä hetkellä.
Arvelen, että edessä ovat myrskyisät ajat.
IAEA ei voi saavuttaa tarkastustavoitteitaan.
Olen kuitenkin varma, -
että Grossilla on IAEA:n tärkeimpien jäsenmaiden hyväksyntä siitä, -
että nyt kannattaa edetä IAEA:n rajoitetuilla tarkastuksilla.
Palataan tohtori Heinoseen pian erään lausunnon osalta, -
josta haluan ensin kysyä Meir Javedanfarilta.
Iranin korkein johtaja ajatollah Ali Khamenei -
puhui johtaville mullaheille julkisessa -
tai siis yksityisessä puheessa.
Hän totesi, että jos Iran katsoo tarpeelliseksi, -
Iran alkaa väkevöittää uraania 60-prosenttiseen väkevyysasteeseen.
Hän on maininnut myös -
Yhdysvaltojen, Saksan, Ranskan ja Iso-Britannian "julkeat toimet".
Nämä julkaisivat yhteislausunnon -
ja kehtasivat todeta huolensa Iranin ydintoimista.
Kuuluuko Khamenein lausunto Iranin laajempaan strategiaan -
painostaa länsimaita vielä entistä enemmän, -
jotta ne taipuisivat Iranin tahtoon -
ennen kuin Iran palaa noudattamaan sopimusta?
Iranin talouden tilanne -
on tällä hetkellä suorastaan järkyttävä, -
ja se heikkenee kaiken aikaa.
Niin, se kuuluu Iranin strategiaan -
painostaa Yhdysvaltoja poistamaan pakotteet.
Iranille se on tärkeä vaikutuskeino.
Se haluaa saada tehtyä selväksi, -
että Yhdysvaltojen pitäisi korjata tilanne ja ottaa ensimmäinen askel.
Jos Iran kokee, että Yhdysvaltoja ei vieläkään kiinnosta toimia -
Iranilla on muita vaihtoehtoja käytettävissään.
Tilanne on... Ajatollah Khamenei on kiipelissä.
Toisaalta hän kokee, että hänellä on käytettävissään vaikutuskeinoja, -
kuten uraanin väkevöinti korkeampaan puhtausasteeseen.
Toisaalta hän vaikuttaa olevan huolissaan siitä, -
ettei Biden ole ottanut mitään isoja askelia.
Hiljattain Biden on toki ottanut alustavia askelia.
Iranin YK-diplomaattien liikkumista koskevat rajoitukset poistettiin.
Trumpin hallinto oli asettanut rajoituksen.
Nyt on solmittu myös sopimus Iranin Etelä-Koreassa jäädytetyistä varoista.
Nämä eivät silti riitä mitenkään Iranille.
Iran tarvitsee sitä, että Biden poistaa pakotteet heti.
Iran ei voi pyytää apua Venäjältä.
Sitä ei tilanne hetkauta, ja Kiinaa vielä vähemmän.
Khamenein on palattava asiaan.
Toinen syy Khamenein huoleen on se, -
että kun hänelle käännetään ulkomaisia lehtiuutisia, -
hän kuulee Bidenin puhuneen virassa ollessaan -
paljon enemmän Kiinasta ja koronasta kuin ensisijaisesti Iranista.
Khamenein lausunnot lienevät siis yksi keino nostaa Iranin asiaa -
korkeammalle sijalle Bidenin prioriteettilistassa.
Iranille käy yhä vaikeammaksi kantaa pakotteiden seurauksia.
Tohtori Heinonen, kertoisitko maallikkotermein, -
onko 60-prosenttinen uraani huolenaihe?
Se on paljon lähempänä 90-prosenttista uraania, -
jota tarvitaan ydinaseiden valmistukseen -
tai aineksen valmistukseen sitä varten.
Mitä voit kertoa asiasta? Onko syytä huoleen?
On syytä huoleen. Tämä on symbolinen asia.
Haluaisin muistuttaa -
uraanin väkevöintikaavasta, -
jota tohtori Khan käytti Pakistanissa.
Hän tuotti väkevää uraania vaiheittain.
Luonnonuraani väkevöidään 20-prosenttiseksi.
Se otetaan ulos, syötetään uudelleen ja väkevöidään 60-prosenttiseksi.
Se otetaan ulos, syötetään uudelleen ja saadaan 90-prosenttista uraania.
Nyt johtaja siis tarkoittaa sanoa: "Olen matkalla sitä kohti."
"Aion käyttää 60-prosenttista uraania."
Rauhanomaiseen käyttöön tarvitaan harvoin 60-prosenttista uraania.
Mieleeni tulevat vain venäläiset jäänmurtajat.
Niiden polttoaine on 50―60- prosenttiseksi väkevöityä uraania.
Yksikään moderni tutkimusreaktori ei käy niin väkevällä uraanilla.
Tämä on pidettävä mielessä. Se on uhka.
Onko se kovin paljon lähempänä ydinasetta? On toki.
Sillä ei kuitenkaan ole enää juuri merkitystä, -
koska kun päästään 20-prosenttiseen uraaniin, jota Iranilla on nyt, -
on tehty 90 prosenttia työstä valmistaa asetason ainesta.
60-prosentin väkevyyteen tarvitaan 5 prosenttia lisää työtä.
90-prosenttisen uraanin vaiheessa on tehty 95-prosenttia kehitystyöstä.
Tarvitsee vain varastoida 60-prosenttista uraania, -
ja sen muuttaminen asetason ainekseksi ei ole iso homma.
Tarvitaan vain muutama sata sentrifugia.
Se on helppoa pitää piilossa.
Jos tämä tieto muutetaan ajaksi... - Se on paha merkki ja uhka.
Meidän on käsitettävä se, mikä on Iranin ydinohjelman todellinen tavoite.
Muutetaan tieto aikatauluksi.
Lyhentääkö se varoaikaa, jossa Iran saa tuotettua ydinaseen -
tai riittävästi ainesta aseeseen?
Puhutaanko vain päivistä, viikoista vai kuitenkin kuukausista?
Kuukausista tällä hetkellä.
Jos Iran väkevöi uraania 60-prosenttiseksi ja varastoi sitä, -
niin vuoden loppuun mennessä Iranilla on kohtalainen varasto kasassa.
Silloin kyse on enää päivistä.
Aivan. Oren, kuinka huolissaan Israel on tästä tosiasiasta?
Israel solmi hankintasopimuksen -
KC-47:stä vai oliko se 49:stä. (Suom. huom. KC-46.)
Ne ovat ilmatankkauskoneita, -
joilla F-35-hävittäjiä voidaan tankata kesken lennon.
Tällä tavalla hävittäjillä voidaan iskeä -
kaukaisiinkin kohteisiin.
Ilmatankkauskoneita ei toimiteta ihan vielä.
Jos tankkauskone lähetetään tapaamaan -
häivetilassa lentävää hävittäjää, se ei enää ole häivetilassa.
Tapaaminen näkyy tutkassa.
Ehkäpä paluumatkalla, kun lentoa ei tarvitse enää salata, -
tankkaus voidaan suorittaa.
Israel ei ole vielä huolissaan. Sotilastiedustelun johtaja sanoi, -
että kun Iran tekee päätöksen, mitä ei ole vielä tehty, -
voi viedä kaksikin vuotta, -
ennen kuin kaikki erilaiset aseen valmistelulinjat saavat työn valmiiksi.
Tarvitaan taistelukärki ja suunnittelijoita.
Tietysti Iranin olisi typerää kehittää vain yhtä osa-alaa pitkälle, -
siis uraania eli halkeavaa ainesta.
Se antaisi Israelille ja muille syyn iskeä Irania vastaan, -
ennen kuin sillä on valmiina mitään, millä iskeä Israeliin.
Mutta vaikuttaa siltä...
Tohtori Heinonen mainitsi venäläiset jäänmurtajat.
Tämä on jäänmurtaja.
Kyse on nyt vain kolmesta kuukaudesta.
Ehkä se liittyy Iranin kotimaiseen politiikan kalenteriin.
Kun mekanismi on perustettu, sitä voidaan jatkaa pari kuukautta, -
jos neuvottelut alkavat.
Vaikuttaa järkevältä katsoa, -
tapaavatko Yhdysvaltain neuvottelija Rob Malley ja muut -
sekä ulkoministeri Blinken -
Iranin neuvottelijan ja ulkoministerin näiden kolmen kuukauden kuluessa.
Jos kolmen kuukauden kuluttua mitään ei ole tapahtunut, -
vastakkainasettelu on paljon ankarampi.
Voidaan kuitenkin arvella, että jotakin edistystä tapahtuu.
Se antaa molemmille osapuolille perusteet -
jatkaa tätä kolmen kuun taukoa.
Haluan keskittyä sanoihisi siitä, että päätöstä ei ole tehty.
Javedanfar, pohditaan tätä asiaa.
90-luvun alussa ajatollah Khamenei antoi fatwan, -
jonka mukaan ydinaseen valmistus -
on laitonta hänen uskonnollisen valtansa aikana.
Hiljattain Iranin tiedusteluministeri sanoi, -
että asia saattaa muuttua, jos Iran ajetaan nurkkaan.
Hän kertoi vertauksen -
nurkkaan ajetusta kissasta.
Nyt ajatollah sitten antoi lausunnon -
60-prosenttisesta uraanista.
Totesimme jo, että se on uhka.
Ovatko iranilaiset valmiita kantamaan lausunnon ikävimmät seuraukset?
Vai tapahtuuko kaduilla paineen vuoksi jotakin?
Kansainvälisissä lehdissä Iranin asiaa saatetaan käsitellä jo alkusivuilla.
Se ei kuitenkaan ole pääosassa -
koronan ja muiden haasteiden täyttäessä lehtien etusivut.
Rehellisesti sanoen en laittaisi liikaa painoarvoa -
mainitulle fatwalle.
Pohditaan, voiko ajatollah Khamenei antaa fatwoja.
Onko hän oikea ajatollah?
Onko hän kirjoittanut tohtorinväitöskirjansa itse?
Fatwa liittyy minusta pikemminkin kotimaan teatteriin -
ja niihin, jotka haluavat antaa toisenlaisen kuvan Iranista.
Minusta islamin ottaminen mukaan asiaan, -
että Khamenei ei valehtele...
Tiedämme, kuinka Khamenei on johtanut Irania: -
kuin kuka tahansa poliitikko ja paljon huonommin.
Hän on tehnyt epäislamilaisia tekoja ennenkin.
Fatwan rikkominen ei ole paha ennakkotapaus, -
koska epäislamilaisten tekojen ennakkotapauksia on jo nähty.
Tärkeämpää on katsoa, mihin suuntaan Iran lähtee teoillaan.
Iranin tiedustelujärjestelmä -
joutui sokkiin Fakhrizadehin murhasta.
Käynnissä on vallankumouskaartin sotilastiedustelun kiista -
tiedusteluministeriön kanssa.
Mainitussa haastattelussa tiedusteluministeri sanoi, -
että Fakhrizadehin turvallisuudesta vastuussa olevat henkilöt -
tai tärkeimpänä heidän kiinni saamansa henkilö -
oli kuulunut sotilashenkilökuntaan.
Sitä ei eritelty, kaartiin vai armeijaan.
Tiedusteluministeri sanoi, -
etteivät he voi suorittaa tiedusteluja asevoimien sisällä.
Sen jälkeen vallankumouskaartin tiedustelusta sanottiin, -
että henkilö oli jo lähtenyt asevoimista.
Tätä asiaa korkein johtaja testaa.
Hän tarkkailee taloutta, kansallista koheesiota ja Iranin ulkopolitiikkaa, -
kun hän päättää pommin valmistuksesta, jos päättää.
Ei hän mieti fatwaa. Se on kaukana prioriteettilistan kärjestä.
Ei se ole niin tärkeä.
Fatwa tarkoittaa uskonnollista sääntöä islamissa.
Tohtori Heinonen, olet hoitanut IAEA:n Iranin ydinalan asiakirjaa -
toimiessasi erilaisissa tehtävissä ja ollessasi IAEA:n varajohtaja.
Vuonna 2003 se asiakirja oli hallussasi, -
kun Iranin ydinohjelman johtajan, Mohsen Fakhrizadehin, johdolla -
Iran todella edisti ohjelmansa.
Fakhrizadehin salamurhan jälkeen -
vallankumouskaarti puhui hänestä kenraalimajurina.
Sitä voi kysyä, oliko hän todella siviili vai sotilas.
En tiedä, tapasitko hänet henkilökohtaisesti.
Mahtoiko hänen salamurhansa -
aiheuttaa takaiskun Iranin ydinohjelmalle tai -hankkeelle -
tai ajaa sen ongelmiin?
On se varmasti vaikuttanut ohjelman johtoasemissa olevien mielialaan.
Siitä ei ole epäilystäkään.
Mutta se on tärkeä kansallinen ohjelma, -
eli kaikki ei ole yhden kortin varassa.
Israelin Teheranista paljastamat ydinalan arkistot -
todistavat siitä, että Iranissa asiantuntijaryhmä tekee yhteistyötä.
On johtavia tutkijoita, mutta aina on myös varahenkilöitä.
Eli uskoisin, että Fakhrizadehin salamurha -
oli varmasti isku, muttei kuolettava isku.
Korvaaja on varmasti mietitty.
Olen varma, että jos ohjelmaa jatketaan, -
ruorissa on jo joku viemässä ohjelmaa eteenpäin.
Kyse on pikemminkin julkisuuskuvasta kuin teknisestä seikasta, -
joka keskeyttää koko ohjelman. Saattaa se viivyttää sitä.
Aivan. Oren, haluaisin vielä kuulla asian alueellisista vaikutuksista.
Aikaa on enää vähän.
Missä mennään Israelin näkökulmasta?
Noin neljän viikon kuluttua Israelissa pidetään vaalit.
Uusi hallitus muodostetaan ja ehkä uusi politiikka -
Bidenin hallinnon suhteen. Juuri nyt olemme välivaiheessa.
On katsottava maaliskuun lopulle tai huhtikuun alkuun, -
voiko Israel synkronisoida politiikkansa USA:n politiikan kanssa.
Ehkä se voi vaikuttaa jotenkin USA:n neuvotteluihin Iranin kanssa.
Jerusalemissa pidetään jo kokouksia siitä, -
millainen toimintalinja olisi syytä valita.
Tietysti yksi vaihtoehto on valita taas pari naista ja neljä miestä -
lähtemään Teheranin kaduille kaappaamaan toisenkin arkiston.
Kukapa tietää. Aikamme päättyi tähän.
Kiitos seurasta, Meir Javedanfar ja tohtori Heinonen.
Kiitos, analyytikkomme Amir Oren.
Kiitos myös katsojille. Ensi kertaan!
Suomennos: Maija Tuukkanen