Tervetuloa Jerusalem studioon!
Bidenin hallituksen ensimmäinen poliittinen tehtävä Lähi-idässä -
on keskittyä kahdelta rintamalta sodan runtelemaan Jemeniin.
Se on lopettanut asetoimitukset Saudi-Arabialle ja Arabiemiraateille -
joita on käytetty puolustuksena Iranin tukemia Hutheja vastaan -
Adeninlahdella ja Punaisenmeren rannalla.
Se kumosi myös Trumpin hallinnon toimia Hutheja vastaan -
tekemällä eroja järjestön sisällä.
Näin se välttyy pakotteilta ja monet johtajat pysyvät kiellettyjen listalla.
Perusteina pidetään Jemenin siviilien humanitääristä ahdinkoa.
Mitä tämä tarkoittaa Jemenille?
Kertooko tämä jotain presidentti Bidenin Lähi-idän politiikasta?
Aiheesta keskustelevat Jerusalemista tohtori Nir Boms, -
Tel Avivin yliopiston Moshe Dajan -keskuksen tutkija. Tervetuloa! -Kiitos.
Mukana on myös tohtori Eran Lerman, -
joka on ISS-laitoksen varajohtaja sekä Salem-instituutin luennoitsija.
Kiitos mukanaolostanne! - Kiitos!
Studiossa on analyytikkomme Amir Oren, -
joka on myös TV7 Jerusalemin vartijat-ohjelman juontaja.
Herra Oren, kertokaa Jemenin viimeaikaisista tapahtumista.
Lähi-idässä on kolme tahoa, -
jotka ovat omien maidensa islamisteja ja kansallismielisiä.
Näitä ovat Hizbollah Libanonissa, Hamas Gazassa ja Huthit Jemenissä.
Huthit ovat käyneet sisällissotaa jo yli 6 vuotta.
He ovat olleet kimpassa entisen presidentti Salahin kanssa, -
häntä vastaan ja nyt he sotivat Hadin hallitusta vastaan.
Lyhyesti sanottuna 19. tammikuuta -
päivää ennen presidentti Bidenin virkaanastujaisia, -
ulkoministeri Mike Pompeon edustama edellinen hallinto -
nimitti Huthit ulkomaiseksi terrorijärjestöksi.
Tämä tarkoittaa, että sen johdolle ja omaisuudelle -
voidaan asettaa pakotteita.
Tämä tehtiin Saudi-Arabian pyynnöstä, -
joka oli melko läheisissä väleissä Trumpin hallintoon.
Tämä esitettiin uudelle hallinnolle uutena muuttumattomana faktana.
Bidenin ja ulkoministeri Anthony Blinkenin täytyi tyytyä -
tähän uuteen tilanteeseen.
Jos tämä tilanne pysyy, humanitäärinen kriisi voi pitkittyä.
Sen vuoksi Biden lakkautti -
aseiden myynnin -
tai ainakin kielsi niiden käytön hyökkäyksissä Jemenissä, -
koska siviilejä loukkaantui.
Presidentin tuella ulkoministeri Blinken keksi -
eräänlaisen kompromissin.
Hän käytti terroristi-nimitystä kolmesta Huthien johtajasta -
henkilökohtaisesti.
Hän kuitenkin poisti nimityksen koskemasta koko järjestöä -
auttaakseen niitä 20 miljoonaa jemeniläistä 30 miljoonasta, -
jotka ovat vaarassa joutua -
humanitäärisen kriisin keskelle.
Tämän toivotaan johtavan rauhanneuvotteluihin Jemenissä.
Ehkä se on liian optimistista, mutta se jää nähtäväksi.
Se osoittaa, ettei hän ole kiinni edellisen hallituksen -
viimehetken päätöksissä -
ennen heidän lähtöään Valkoisesta Talosta ja ulkoministeriöstä -
tehden tilaa Bidenille ja Blinkenille.
Sekä Anthony Blinken että presidentti Joe Biden -
korostivat puheissaan -
Yhdysvaltain tuen lakkauttamista Jemenin konfliktille.
Kansallisen turvallisuuden neuvon- antaja Sullivan sanoi aiemmin, -
ettei tämä koske Jemenin Al-Qaidaa -
tai muita Yhdysvalloille haasteellisia tahoja.
Se kosketti erityisesti Huthien armeijaa, -
joka oli tarpeeksi viisas -
onnistuessaan yhdistämään oman taloudellisen järjestelmänsä -
Jemenin valtion talouteen.
Jos varoja ei käytetä jemeniläisten tarvitsemaan humanitääriseen apuun,-
maan kansalaiset kuolevat nälkään.
Terrorijärjestö-nimitys tarkoittaa periaatteessa, -
että jemeniläiset pitävät kansalaisiaan panttivankeina.
Olenko väärässä, tr. Boms?
Et ole. Kyse on ennemminkin siitä, tunnustaako Yhdysvallat Huthit.
Järjestö on perustettu melko hiljattain.
Sen nimi juontaa v. 2004 kapinaan -
ja Huthien heimoon.
Arabikevään ja vuoden 2005 kapinan jälkeen -
Jemen on ollut kahtia jaettu maa, -
joka on sodan runtelema.
YK ja muut Jemenin tilannetta tarkastelleet tahot -
ovat kuvailleet Jemenin tilannetta erittäin vaikeaksi.
Yhdysvallat tuki Saudi-Arabian johtamaa kampanjaa -
Hutheja vastaan.
Se pahensi tilannetta entisestään.
Lukuisten raporttien mukaan siviilejä on loukkaantunut paljon.
Yhdysvaltojen lausunto ei tarkoita, että he eivät pitäisi Hutheja terroristeina.
He voivat hyvin ollakin.
Se ei tarkoita, että Yhdysvallat alkaisi tukea heitä.
Yhdysvallat pystyi näin hetken rauhoittamaan liittolaisiaan.
He pyrkinevät ratkaisemaan Jemenin humanitäärisen tilanteen -
mahdollisesti diplomatian kautta.
Sitä on yritetty aiemmin, mutta yritetään nyt uudelleen -
eri tavalla kuin edellinen hallinto.
Tämä osoittaa Lähi-idälle, että Bidenin hallinto haluaa panostaa diplomatiaan.
Tällä on seurauksia. Iran tietysti tukee Hutheja.
Ydinasesopimus on eräs diplomatian keino.
Se liittyy laajemmin Bidenin hallinnon pyrkimyksiin -
edistää diplomaattisia keinoja Lähi-idässä -
sotatoimien sijaan - ainakin tällä erää.
Jää nähtäväksi auttaako tämä jemeniläisiä -
sekä sodan runteleman maan poliittista kehitystä.
Sen jälkeen kun Yhdysvaltain entinen ulkoministeri Mike Pompeo kertoi -
Trumpin päätöksestä nimetä Huthi-kapinalliset terroristeiksi, -
välittömästi kansainväliset järjestöt, kuten YK, -
tuomitsivat tämän ongelmallisena humanitäärisistä syistä.
Vaikka ne myönsivät Huthien harjoit- tavan terrorismia säännöllisesti, -
se on myös vastuussa humanitäärisen avun tuomisesta maahan.
Kansainväliset järjestöt rahoittavat maassa olevia tahoja -
saadakseen Hutheilta ruokaa sekä muita tarvikkeita.
Haluan kysyä teiltä tohtori Lerman.
Sen jälkeen, kun Anthony Blinken esitti nimityksen poistoa kongressille,-
ja tasan viikko sitten, -
kun osittainen nimityksen poisto astui voimaan, -
Huthit tekivät 9 erillistä iskua siviilejä vastaan Saudi-Arabiassa -
ilman kansainvälisen yhteisön tuomiota -
painokkaita sanoja lukuunottamatta.
Sanat eivät tietenkään auta siviilejä.
Yksi iskuista kohdistui lentokentälle, Abhaan.
Miten näette tilanteen kehittyvän?
Bidenin hallinto sanoo yhtä, -
ja samalla sallii Huthien terroriteot.
Onneksi näissä yhdeksässä iskussa ei tullut kuollonuhreja.
Ne ovat umpimähkäisiä iskuja, -
joista osa oli itsemurhalennokkien tekemiä -
eli ne pystyvät määrittämään iskukohteen hyvin tarkasti.
Iskujen kohteina ovat siviilit.
Se on hyvin omituinen tapa kiittää.
Se todistaa päinvastaista kuin, mitä amerikkalaiset juuri tekivät.
Iskut Saudi-Arabian siviilejä vastaan välittävät viestin.
Huthit yrittävät kertoa maailmalle, -
etteivät he tule muuttumaan, -
vaikka amerikkalaiset yrittävät monimutkaisella tavalla -
poistaa heidät kuviosta voidakseen tuoda humanitääristä apua.
Jos Huthit välittäisivät jemeniläisten hyvinvoinnista, -
he olisivat tehneet asiat eri tavalla.
Huolestuttavaa tässä on se, -
onko tämä ratkaisu humanitäärisen avun tuomisen tekniseen ongelmaan?
Toivon Nirin olevan oikeassa, ja että tämä olisi ollut Blinkenin motivaatio, -
kun hän esitti asian presidentille.
Vai onko tämä oire jostakin muusta?
Ehkä se on joidenkin Obaman hallinnon henkilöiden perintö.
Obaman hallinnon sisällähän oli eriäviä mielipiteitä Iranin suhteen.
Näiden tahojen mukaan vanhaa sanontaa käyttääkseni -
etsitään tasapainoa Yhdysvaltojen Persianlahden perinteisten liittolaisten
ja nousevan Iranin välillä.
Tämä voi olla parempi lähestymistapa kuin sitoutua yhteen osapuoleen.
Trumpin hallinto oli sataprosenttisesti sitoutunut Saudi-Arabiaan ja Israeliin.
Se kohdisti aktiivisesti suurta painostusta Iraniin.
On asia erikseen, jos tällä pyritään luomaan pohjaa diplomatialle.
Jos taustalla on pelottelu, asia tulisi nostaa pöydälle.
Jos tarkoitus on tasapainoilla liittolaisten ja vihollisten välillä, -
amerikkalaisilla ystävillämme on edessään suuria ongelmia.
Herra Oren?
Jemen on öljyvarojen näkökulmasta köyhä maa.
Se on Arabian niemimaan köyhin alue.
Maata ei ole siunattu öljyresursseilla.
Maa on niin epävakaa, että öljy-yhtiöt eivät voi tutkia aluetta.
Totta. Ehkä 30-40 vuoden kuluttua, kun kaikki ajavat sähköautoilla, -
vaikkakin voimalaitokset yhä käyttävät öljyä, -
Persianlahden muut valtiot -
eivät enää ole yhtä ylivoimaisia Jemeniin verrattuna.
Viimeisten 60 vuoden aikana Jemeniä ovat riepotelleet useat konfliktit.
Alun perin maassa hallitsi kuningas.
Kuningasta vastaan nousi kapina.
Maassa oli pitkään unohdettu liike nimeltä -
Etelä-Jemenin kansallinen vapautusrintama.
Israel oli mukana toimittamassa varusteita kuningashuoneelle -
Iso-Britannian, Yhdysvaltojen ja Saudi-Arabian puolesta.
Jemenissä tapahtuu aina jotain.
Kun britit vetäytyivät 1970-luvun alussa Adenin päätöksen jälkeen, -
Jemen repeytyi kahtia -
ja maasta tuli myös strategisesti merkittävä, -
koska se sijaitsee lähellä Intian valtamerta ja Punaistamerta, -
jossa on esimerkiksi Hodeidahin satama.
Sekä Israel että Egypti ja länsivallat -
eivät halua Jemenin toimivan Iranin tukikohtana.
Iranin ohjukset kantaisivat Jemenistä Israeliin -
sekä tietysti Saudi-Arabiaan ja Arabiemiraatteihin.
Se voi yrittää iskeä laivastoihin.
Yhdysvaltain CENTCOM:in johtaja kenraali McKenzie -
korosti hiljattain Jemenistä kysyttäessä -
merivartioston roolia sekä konfliktin keskittymistä merialueille.
Ongelma eivät ole vain keskenään taistelevat Huthit ja maan hallitus, -
vaan myös maan länsirannikolla on liikkeitä -
Punaisenmeren rannikolla -
sekä Jemenin eteläosissa.
Ei siis ole odotettavissa mitään neuvotteluratkaisua, -
joka lopettaisi konfliktin, -
ja kaikki eläisivät onnellisina elämänsä loppuun asti.
Tr. Boms haluan kysyä teiltä strategisesta merkityksestä.
Omaninlahdelta Punaisellemerelle -
olevan kapean meriväylän kautta -
kulkeutuu kolmannes maailman öljystä päivittäin.
Lasteittain tavaraa kulkeutuu idästä länteen.
Huthit yrittävät pysyä erossa siitä, -
koska Kiinalla on oma kortensa pelissä.
Iran tarvitsee nyt Kiinan tukea.
Tilanne on pahentunut.
Hutheilla on omat kiinnostuksen- kohteensa pohjois-Jemenissä -
sekä muualla maassa.
Muistetaan, että Al-Qaida toimii maan itä- ja kaakkoisosissa.
Ryhtyykö kansainvälinen yhteisö proaktiivisemmaksi, -
jos Bidenin hallinto ei ole halukas asettamaan rajoja suurvaltana?
Kansainvälinen yhteisö on hyvin löysä termi.
Kainsainvälisen yhteisön puoleen on käännytty muissakin konflikteissa.
Se kuitenkin koostuu vahvemmista ja joistain heikoimmista valtioista.
Yleensä kansainvälinen yhteisö nähdään YK:n -
tai jonkun muun maan toiminnan kautta.
Kun taas muut YK:sta kauempana olevat valtiot toimivat käytännössä.
Esimerkiksi Huthit saivat tukea pääosin Iranilta.
Kansainvälisellä yhteisöllä ei ollut tähän sanomista.
Jemenin konflikteissa ja sisällissodissa -
on yritetty diplomaattisia ratkaisuja.
Diplomatia on kuitenkin jäänyt käytännön tilanteen varjoon, -
kun aseita alettiin tuomaan.
80 prosenttia jemeniläisistä on humanitäärisen avun tarpeessa.
Se on yksi vuosisadan pahimmista humanitäärisistä kriiseistä.
Nyt maailma odottaa ohjeistusta Yhdysvalloilta -
ja maan uudelta hallinnolta.
Saudit ja muut kumppanit odottavat tätä.
Yhdysvalloilla onkin mahdollisuus vaikuttaa liittolaisiinsa.
Sillä on vaikutusvaltaa Saudeihin ja Persianlahden kumppaneihin.
Sillä on myös jonkin verran potentiaalista vaikutusvaltaa Iraniin.
Se yrittää nyt uudelleen neuvotella ydinsopimuksesta.
Sivuuttaen kansainvälisen yhteisön, -
mitä tahansa Yhdysvallat tekeekin, sillä tulee olemaan suuret seuraukset.
Jos se pelaa viisaasti, -
sillä on teoriassa mahdollisuus vaikuttaa liittolaisiinsa.
Se ei välttämättä vakuuta Hutheja muuttamaan toimintaansa.
Se saattaa vakuuttaa jotkut liittolaiset -
tarjoamaan humanitääristä apua, -
mikä tuo tilapäisen ratkaisun tilanteeseen.
Tätä on yritetty ennenkin.
Ennen kaikkea se voi työntää joitain kumppaneita -
kohti diplomaattisia ratkaisuja, -
jotka voivat johtaa sopimukseen.
Lähi-idässä on ennenkin nähty yllätyksiä.
Myös Persianlahdella ja Punaisella- merellä voidaan nähdä yllätyksiä.
Tämä on hyvin optimistinen näkökulma tilanteeseen.
Se on jopa yhtä optimistinen kuin Iranin lausunto, -
jonka mukaan Saudi-Arabian ja Iranin välille tulee rauha, -
jos sota Jemenissä päättyy.
Tr. Lerman haluan kysyä teiltä erityisesti maan heimolaisuudesta.
Huthit koostuvat useasta eri heimosta,
jotka ovat liittoutuneet Huthi-heimon alle.
Minkä tahansa alueen he valloittavatkaan, -
sen alueen heimot liittoutuvat Huthien ja niiden johtajan kanssa.
Tämän heimolaisuuden kautta järjestö pystyy kasvamaan jatkuvasti -
sodan runtelemassa Jemenissä.
Mainitsin tämän tietystä syystä.
Eivätkö ihmiset elä Huthien hallinnassa?
Länsimaisten arvioiden mukaan tämä kattaa 80% Jemenin väestöstä.
Ovatko he siis osa Huthien armeijaa?
Rajallisen ymmärrykseni mukaan tästä monimutkaisesta konfliktista, -
joka muuttuu jatkuvasti, -
shiia-uskoiset Huthit tukeutuvat myös -
vanhoihin uskonnollisiin tahoihin.
Ainakin jossain tämän sisällissodan vaiheessa -
he liittoutuivat myös hallituksen jouk- kojen kanssa, ja sitten irtaantuivat.
Ali Abdullah Salahin tarina -
on erittäin dramaattinen.
Hänet murhattiin, kun hän irtaantui Hutheista.
Parhaan ymmärrykseni mukaan -
poliittinen tilanne -
on epävakaa jopa Huthien hallinnoimilla alueilla.
He ovat pysyneet vallassa, -
koska he ovat onnistuneet liittoutumaan Iranin kanssa -
ja heistä on tavallaan tullut Iranin edustajia.
He kannattavat shiia-uskon erilaista haaraa.
He uskovat viidenteen imaamiin ja iranilaiset ovat 12-shiialaisia.
Iran ei välitä paljoakaan pienistä eroavaisuuksista.
He haluavat tikarin osoittavan Mek- kaan, Medinaan ja Saudi-Arabiaan.
Tämä huolestuttaakin Saudi-Arabiaa jatkuvasti.
Maribin alueella käydään tällä hetkellä taisteluita.
Siellä saattaa olla öljyvarantoja.
Viittaan aiempaan puheeseen Jemenin öljyrikkauksien puutteesta.
Maribissa taistellaan myös Saudi-Arabian rajan hallinnasta.
Huthit ovat siis ensisijaisesti Iranin työkalu.
Samalla maan eteläosa on hajoamassa.
Aden ei halua olla Sanaan hallinnon alla, -
jos se on Huthien vallassa.
Pohjoisen ja etelän välille on kerran aiemmin puhjennut konflikti -
muistaakseni vuonna 1994.
Nyt maa on hajonnut uudelleen.
Saudi-Arabia ja Arabiemiraatit ovat eri mieltä tästä asiasta.
Saudit jatkavat tukeaan nk. Oikealle hallitukselle.
Arabiemiraatit taas tukevat maan tilapäishallintoa, -
joka kannattaa maan eteläosan eriyttämistä.
Saattaisi ollakin köyhien jemeniläisten hyväksi, -
että kaikki osapuolet saataisiin neuvottelupöytään.
Olemme nähneet näin tapahtuvan Libyassa.
Kuten Nir sanoi, sekin oli melko positiivinen yllätys.
Saatiin muodostettua uusi hallitus. Katsotaan, kuinka kauan se kestää.
Se oli kuitenkin tällä erää diplomaattinen ratkaisu, -
jonka orkestroi amerikkalainen YK:n diplomaatti Stephanie Williams.
Jemenin konflikti kuitenkin koostuu useasta eri kerroksesta.
Iran pyrkii aktiivisesti rakentamaan uhkakuvaa Saudi-Arabialle.
Tietysti jos Huthit voittavat Jemenissä ja sota päättyy, -
ja maata hallitsevat Iranin tukemat joukot, -
hyökkäykset Saudi-Arabiaa kohtaan vähenevät.
Saudi-Arabiaa uhataan silloin jo kahdesta suunnasta.
Silloin Iran on voittanut tämän sodan.
Israelille tämä olisi katastrofi.
Bab el mandebin salmi on Israelille elintärkeä vesiväylä.
Jos Iran hallitsee sitä, seuraukset olisivat erittäin vakavat.
Kysyn teiltä herra Oren. Aikaa on 20 sekuntia.
Tr. Lerman mainitsi Huthien olevan Iranin työkalu.
Onko Israel huolissaan tästä?
Israel on erittäin huolissaan.
Tämä on Bidenin hallinnon ensimmäinen Lähi-idän kriisi.
Tänä viikonloppuna alkaa hallinnon toinen virassaolokuukausi.
Se haluaa kääntyä itään päin, mutta sen pitää hoitaa myös Lähi-idän kriisi.
Hallintoa testataan nyt.
Aikamme on lopussa.
Kiitos mukanaolostanne tr. Lerman, tr. Boms ja herra Oren.
Kiitos katsojillekin, nähdään ensi kerralla!
Suomennos: Sonja Mattayev