Tervetuloa Jerusalem studioon!
Tulevan presidentin Joe Bidenin vir- kaanastujaiset ovat kuukauden päästä
Iran odottaa innolla Bidenin hallituk- sen muodostumista ja politiikkaa -
sekä kongressivaalien tuloksia, -
jotka voivat riippua Georgian osavaltion kilpailijoista.
Vaikka republikaanit säilyttäisivät enemmistön kongressissa, -
he pystyvät korkeintaan estämään joitain Bidenin aloitteita, -
mutta eivät pakottaa häntä mihinkään.
Toistaiseksi Iran on kärsimätön ja jatkaa uraanin rikastamista -
osoittaen pystyvänsä muuhunkin.
Iran ei kuitenkaan halua antaa väistyvälle Trumpin hallinnolle -
syytä sotilaalliseen hyökkäykseen.
He odottavat myös Bidenin lupaamien neuvottelujen jatkumista -
ja pakotteiden poistamista.
Aiheesta keskustelevat tänään New Yorkista tohtori Olli Heinonen, -
IAEA:n entinen varajohtaja -
sekä Washingtonin Stimson- keskuksen arvovaltainen jäsen.
Tervetuloa! - Kiitos!
Kiitos, että olette mukana myös pri- kaatinkenraali Yossi Kupperwasser, -
Jerusalemin Julkishallintokeskuksen Lähi-idän projektipäällikkö.
Ilo olla täällä!
Tervetuloa myös analyytikkomme Amir Oren.
Mennään samantien aiheeseen. Ker- tokaa viime aikaisista tapahtumista.
Iranin kansalaisilla on ollut erittäin vaikeaa viime vuosina.
On ollut pakotteita, talouskriisiä ja koronapandemia.
Kansalaisten kärsimykset poislukien -
maan hallinto voi kuitenkin olla erittäin tyytyväinen.
Se selvisi Trumpin hallinnon ajan, -
jolloin Iranille asetettiin suuria pai- neita lisääntyvien pakotteiden kautta.
He eivät luovuttaneet.
Yhdysvaltojen vaaleihin saakka Iran on hankkinut enemmän uraania -
kuin he olisiva hankkineet, jos sopimus olisi ollut voimassa -
ja elleivät amerikkalaiset olisi vetäytyneet sopimuksesta.
Näennäisesti he ainakin yrittävät näyttää, että olisivat vielä mukana.
Nyt heidän täytyy odottaa, pitääkö Biden kampanjassa -
ja sen jälkeisissä haastatteluissa lupaamansa asiat -
eli jatketaanko ydinsopimusneuvotteluja.
Nyt ne kattavat myös Iranin nk. vihamielisen toiminnan -
kuten ballistiset ohjukset ja muut ydin- sopimuksen ulkopuolelle jätetyt asiat.
Iran voi olla tyytyväinen Bidenin ehdottamiin nimityksiin.
Nimitetty ulkoministeri Antony Blinken -
sekä nimitetty puolustusministeri eläköitynyt kenraali Lloyd Austin, -
kannattivat ydinasesopimusta Obaman hallinnon aikana.
Olosuhteet ovat voineet muuttua. Ei kuitenkaan olla lähtöruudussa.
Iran voi olla melko tyytyväinen -
päästessään todennäköisesti eroon viimeisten 4 vuoden politiikasta.
Tohtori Heinonen, miten IAEA -
pystyy valvomaan ja tuottamaan totuudenmukaista tietoa -
Iranin ydinohjelmasta?
Huomioidaan, että Iran on jo useasti törkeästi valehdellut.
IAEA:n pääjohtaja puhui asiasta julkisuudessa diplomaattisesti.
Samalla Iran näyttää etenevän lainsäädännön suhteen -
pakottaakseen hallituksen -
sallimaan materiaalien hankinnan uraanin rikastamiseksi tasolle, -
joka on juuri ydinaseeseen vaadittavan määrän alapuolella.
Miltä tilanne näyttää tämän päivän kontekstissa?
Onko tämä vain ensimmäinen askel -
odotetuissa neuvotteluissa Bidenin hallinnon kanssa?
Kiitos. Mielestäni tulee katsoa tarkem- min IAEA:n raportointikäytäntöjä.
En kritisoi pääjohtajaa. Hän toimii niin kuin häntä pyydetään toimimaan.
On suuri ero neljännsevuosiraportin -
ja ydinsopimusta edeltävän ajan välillä.
Neljännesvuosiraporteissa raportoidaan vain tietyistä -
ydinsopimuksen rajoittamista toiminnoista.
Emme siis tiedä, miten pitkälle IAEA on edennyt -
Iranin julistusten totuusperäisyyden todentamisessa.
Sitä on tehty vuodesta 2016 lähtien.
Missään välissä ei ole kuitenkaan tarkistettu, -
mitä on päätetty, mitä on vielä edessä ja kuinka yhteistyökykyinen Iran on.
Iranin ydinarkistoissa haisee palaneen käry.
Ehkei Iran olekaan kovin yhteistyöhaluinen.
Saastuttamiseen liittyvät kysymykset ovat olleet hyllyllä jo kaksi vuotta.
Tämä tuntuukin erittäin pitkältä ajalta löytää vastausta -
hyvin yksinkertaiseen kysymykseen: -
Miksi Turquzabadin näytteistä löytyi uraania?
Miksi hiukkasista löytyy uraania?
Pääseekö IAEA todella tutkimaan muita huolta herättäviä paikkoja?
Niitä on noussut esille ydinarkistosta sekä muista avoimista lähteistä.
Mielestäni nyt on etenkin Yhdysvaltain hallituksen aika miettiä, -
onko IAEA:n raportointi johtoryhmän ja kv-yhteisön toiveiden mukaista.
Kenraali Kupperwasser?
Mielestäni suurin ongelma on tällä hetkellä presidentti Bidenin edessä.
Hän voi halutessaan pakottaa Iranin vastaamaan IAEA:n kysymyksiin -
jatkamalla Trumpin hallinnon asettamia tiukkoja pakotteita.
Hän ei kuitenkaan halua tehdä näin, -
koska hänellä on erilainen näkemys kansainvälisestä politiikasta.
Lisäksi hänen demokraattipuolueessaan on tahoja, -
jotka haluavat lieventää Iraniin kohdistuvia paineita.
Etenkin demokraattien progressiivitahot.
Sitten hän haluaa vielä ratkaista -
Obaman ja Trumpin hallinnon jälkeen jääneet ongelmat.
Ydinsopimuksen piti olla kansain- välisten suhteiden merkkipaalu.
Hänen onkin vaikeaa sanoa, -
ettei tähän sopimukseen enää palata.
Kuten Amir huomautti, hänen on tarkoitus palata sopimukseen.
Tähän liittyy kuitenkin kaksi ongelmaa.
Emme ole samassa tilanteessa kuin v. 2016.
Tiedämme Iranin jo rikastaneen 4,5% uraania.
He uhkaavat nousta 20 prosenttiin.
Jos he päättävät jatkaa uraanin rikastamista, -
heillä tulee olemaan tarpeeksi rikastettua uraania -
ensimmäisen ydinaseen tarpeisiin alle kolmessa kuukaudessa.
Nyt he asentavat edistyneitä sentrifugeja -
Natanzin uraanin rikastamislaitokseen -
sekä aktivoivat Fordow-laitostaan.
Vuonna 2016 tilanne oli aivan toisenlainen, mikä tulee huomioida.
Tiedetään, että ydinsopimuksessa oli paljon vrheitä.
Jopa Bidenin mielestä tarvitaan uusi parempi sopimus.
Tämän sopimuksen esittivät aikoinaan Biden ja Obama.
Sen piti estää kaikki Iranin yritykset rakentaa ydinase.
Hänen suurin haasteensa -
on päättää toimintasuunnitelmastaan.
Amirin mukaan iranilaiset ovat tyytyväisiä, -
jos palataan sopimukseen ja nostetaan pakotteet.
Silloin paine Irania kohtaan helpottaisi, -
ja se myös palaisi sopimukseen.
Iranin mielestä silloin ei neuvoteltaisi uutta sopimusta.
Biden haluaa palata sopimukseen.
Samalla hän haluaa myös Iranin palaavan neuvotteluihin ja tietävän, -
että nyt neuvotellaan uusi, parempi sopimus, joka eroaa nykyisestä.
En näe tätä mahdolliseksi Iranin kanssa tällä hetkellä.
Tom Friedmanin ja New York Timesin Bret Stephensin kaltaiset ihmiset -
neuvovatkin Bideniä nyt olemaan kiirehtimättä -
ja käyttämään hyväkseen pakotteiden luomaa painetta.
Myös Israel ja arabivaltiot kehottavat Bideniä toimimaan näin.
Hänen tulee päättää kumpaa tahoa hän kuuntelee enemmän, -
ja miten hän pystyy käyttämään hyväkseen Iranin heikkoutta.
Kuten Amir sanoi, he unelmoivat, -
että Bidenin myötä kaikki palautuisi ennalleen.
Tämä tarkoittaa, että Iran on taas suuntaamassa kohti ydinaseen -
rakentamista 10 vuoden kuluessa -
ilman alueellisia konflikteja tai taloudellisia ongelmia.
Bidenin on vaikea toteuttaa tätä.
Hänellä on ratkaistavanaan paljon muitakin ongelmia.
Mielestäni tämä onkin Bidenin suurimpia haasteita tällä hetkellä.
Herra Oren?
Tähän liittyy kaksi merkittävää tekijää.
Biden astuu virkaan 20.1. ja pari viik- koa siitä myös hänen hallituksensa.
Hänen eurooppalaisten liittolaistensa sekä neuvonantajiensa mielestä -
heidän tulee tukea maltillisia puolueita Iranin kesäkuun vaaleissa.
Jos Irania painostetaan nyt lisää, -
se vahvistaa radikaalitahoja.
Hänellä on edessään vaikea poliittinen päätös.
Myös Israelin pitää päättää, haluaako se tällä kertaa -
vaikuttaa amerikkalaisten ja muiden neuvotteluasemaan, -
mikäli neuvottelut jatkuvat.
Viimeksi Netanjahu kieltäytyi täysin ottamasta mitään osaa neuvotteluihin.
Tämän vuoksi Israel ei pystynyt millään tavalla vaikuttamaan -
Iranin kuuden neuvottelukumppanin asemaan -
haluamallaan tavalla.
Israelin puolustuslaitoksessa on tahoja...
Sallikaa minun korjata tämä, sillä osallistuin neuvotteluihin.
Tämä ei pidä paikkaansa. Olimme vahvasti mukana neuvotteluissa.
Meidän mielipiteitämme kuultiin, mutta ne sivuutettiin.
Kyllä, mutta kenraali Kupperwasser, te olitte mukana -
asiantuntija- ja teknisessä ryhmässä.
Netanjahun johtama poliittinen ryhmä kyseenalaisti Obaman kongressissa.
Hän ei todellisuudessa halunnut huomioida sitä, mitä juuri sanoit.
Mitä vastaatte kenraali Kupperwasser?
Olimme mukana kaikissa neuvotteluissa.
Yhdysvaltain asiantuntijaryhmä arvosti suuresti neuvojamme, -
mutta ne sivuutettiin poliittisista syistä, mikä on täysin oikeutettua.
Israel kuitenkin oli niissä mukana.
Israelin mielestä Yhdysvaltojen olisi pitänyt estää monia asioita -
sopimuksessa kuten sentrifugien toiminta, -
jäljelle jäävien sentrifugien purkaminen -
eikä vain osiin erottaminen -
sekä auringolasku-lausekkeiden poistaminen -
tai lausekkeiden aikarajan tulisi ainakin olla paljon pidempi.
Amerikkalaiset halusivat vuoden takuun, -
jolloin Iran ei voisi hankkia riittävästi uraania -
ensimmäiseen ydinaseeseen.
Israel ehdotti tiettyä toimintatapaa.
Israelin mielestä tavoitteen tulisi olla täysin erilainen, -
mutta jos tämä on heidän tavoitteen- sa, Israel ehdotti toimintatapaa.
He eivät ottaneet neuvosta vaaria.
Julkaisin juuri Jerusalemin Julkishallintokeskuksessa artikkelin, -
jossa selitän, miksi nyt Fakhrizadehin kuoleman jälkeen -
Iran toi julkisuuteen 9.2.2016 järjestetyn seremonian, -
jossa Ruhani myönsi Fakhrizadehille mitalin -
tämän panostuksesta ydinsopimukseen.
Selitän, mikä oli hänen panostuksensa.
Alussa amerikkalaisetkin pitivät Isra- elin ehdotuksia oikeina ratkaisuina, -
mutta hylkäsivätkin ne neuvotteluissa.
Siksi Fakhrizadeh, Khamenei ja Ruhani olivat niin innoissaan.
Ydinsopimus oli heille suuri saavutus.
Sen ainoa ongelma oli takaisinpaluun mahdollisuus.
Biden puhuu tästä edelleen.
Hän voi perääntyä, mikäli Iran ei käyttäydy kunnolla.
Tämä on kuitenkin harhaanjohtavaa, -
koska Iranilla ei ole syytä käyttäytyä huonosti.
Iran voi jatkaa odottelua niin kuin se on tehnyt koko Trumpin kauden ajan -
vuoteen 2030, jolloin se voi rikastaa niin paljon uraania kuin se haluaa -
millä tahansa sentrifugeilla ja hankkimalla vesireaktorin.
Heidän on silloin hyvin helppo rakentaa ydinase.
Haluan kysyä teiltä tohtori Heinonen.
Olitte vastuussa IAEA:n Iranin tapauksesta vuonna 2003.
Myöhemmin selvisi, että Iran pyrki aktiivsesti rakentamaan -
ydinaseohjelmaa.
He pysäyttivät tämän länsimaiden tiedustelun paljastettua asian.
Hidastavatko tekniset asiat -
tarkastajien kykyä tunnistaa Iranin toimintaa?
Iranhan pyrkii peittelemään ydinohjelmaan liittyvää toimintaansa.
Vaikka he päästäisivät tarkastajia laitoksiin, -
he estävät IAEA:n tarkastajilta pääsyn arkoihin sotilaskohteisiin, -
jotka voivat piilotetella ydinohjelman sotilaallisia toimintoja.
IAEA:n tarkastajien tulee noudattaa tiettyä proseduuria -
päästäkseen sisälle laitoksiin.
Tähän vaaditaan kuitenkin hallituksen ja kansainvälisen yhteisön tuki.
Tietoja urkitaan kuten näimme arkistojen kohdalla sekä v. 2003: -
tarina muuttuu, pääsy evätään, ihmiset eivät ole tavoitettavissa, -
asiakirjat katoavat ja sanotaan, ettei niitä tarvita lainkaan.
Se on ajan pelaamista, jota kansainvälinen yhteisö sietää.
Mielestäni se ei ole kohtuullista.
Pitkällä tähtäimellä tarkastajien joukko pienenee.
Luodaan ennakkotapauksia toisensa jälkeen.
Hyvä esimerkki ovat nyt nämä 3-4 uutta sentrifugia.
Sanotaan, ettei niitä pitäisi asentaa, mutta siellä ne ovat.
Eikä mitään erityistä hallituksen kokousta asiasta ole järjestetty.
Ehkei se ole iso muutos.
Puoli vuotta sitten sentrifugit siirrettiin ensin maan alle.
Sitä varten tuli tehdä putkityöt -
ja asentaa infrastruktuuri paikoilleen.
Näin tehtiin sillä perusteella, että maan alla oli lämpimämpää.
Tämän ansiosta he pystyvät nyt halutessaan nopeasti -
asentamaan ja operoimaan kaskadeja.
He voivat lisätä 7 kaskadia milloin haluavat 1-2 viikon välein.
Tällainen pienin askelin etenevä lähestymistapa järjestelmään -
onkin ongelman ydin.
Sama tapahtui v. 2003 ja näin on edelleen.
Samalla jotkut poliittiset lähettiläät sanovat, -
ylläpitävänsä ydinsopimusta.
Amerikkalaiset vain puuttuvat sopi- muksesta, jotta se voitaisiin toteuttaa.
Mielestäni nyt on aika arvioida, miten tilanteen kanssa toimitaan.
IAEA:n raportoinnin tulisi olla läpinäkyvää, -
ja sen hallituksen jäsenten tulisi tukea pääjohtajaa.
Iranin ei tulisi antaa syyttää pääjohtajaa raporteista, -
jotka joku jäsenmaa on vuotanut julkisuuteen.
Raporteissa ei ole mitään totuuspohjaa.
Raportit IR2-Sentrifugien kaskadeista ovat salaisia.
Kyse ei kuitenkaan ole tästä.
Tohtori Heinonen, esitän jatkokysymyksen.
Puhut edistyneiden sentrifugien kaskadeista.
En henkilökohtaisesti ymmärrä, miten maanalaisia infrastruktuureja, -
joihin ei ole pääsyä, pystyy valvomaan.
Millä aikavälillä pystyy saamaan ydinmateriaalia, -
jonka avulla voi rakentaa ballistisen ohjuksen, -
jonka Iran juuri tänä vuonna hankki?
Pystyykö Iran nyt hankkimaan ydinaseen -
kansainvälisen yhteisön sekä tilannet- ta tarkkailevien tahojen silmien alla -
ilman mitään esteitä, -
jolloin he julistaisivat maailmalle saaneensa ydinaseen, -
mikä muuttaisi tilanteen täysin?
Iranin strategia onkin nyt hitaasti kerätä rikastettua uraania.
Ensimmäisessä vaiheessa tuotetaan 3,67% rikastettua uraania.
Sitten se nousee 4,5 prosenttiin.
Sen nähdään olevan hyvin kaukana 90 prosentista.
Keskustelusta unohtuu kuitenkin tiettyjä teknisiä yksityiskohtia.
Kun rikastetun uraanin taso yltää 4,5 prosenttiin, -
on jo tehty puolet ydinaseen rakentamiseen tarvittavasta työstä.
Tämä on ensimmäinen tosiasia.
Se on siis melko suuri harppaus eteenpäin.
Kun sentrifugien määrää lisätään hiljalleen, -
kasvaa myös niiden kapasiteetti.
On tuotettu uusia edistyneempiä sentrifugeja, -
jotka lyhentävät ydinaseeseen vaadittavan uuraanin tuotantoaikaa.
3 kaskadia ei ole paljon, mutta laitoksessa on tilaa 2000 kaskadille.
Kun nämä 2000 kaskadia, jotka uskon heillä olevan, asennetaan, -
mikä kestää 2 kuukautta, -
ydinaseeseen vaadittavan uuraanin tuotantoaika lyhenee -
2-3 viikkoon.
Ensimmäisen ydinaseen kanssa ei tietenkään kiirehditä.
Tätä kykyä käytetään uhkailun keinona.
Sitten rakennetaan hiljalleen lisää, kuten kenraali Kupperwasser sanoi.
Kukaan ei enää sano, että kuukausi sitten lisäsitte kapasiteettia.
Se oli huono asia, älkää tehkö niin.
Muutaman kuukauden kuluttua lisätään taas muutama sentrifugi.
He haluavat nähdä, kenen pokka pettää ensimmäisenä.
Herra Oren?
Keskustelemme nyt Iranista.
Seuraavan Yhdysvaltain hallituksen aikana Iran on tärkeässä asemassa, -
mutta sen tulee huomioida myös Kiina, Venäjä ja Pohjois-Korea.
Presidentti Trump päätti, että hänestä tulee Amerikan Presidentti.
Amerikka ensin, tehdään Amerikasta jälleen suuri.
Hän ei hakenut vapaan maailman johtajaksi, -
kuten Rooseveltin jälkeiset Yhdysvaltain presidentit.
Vaalivoittaja Biden halunnee palata tähän asemaan.
Jos hän näin tekee, hänen tulee huomioidan NATO-maat.
Aluksi puhuimme Iranista ja EU:sta.
Brexitin myötä Britannia ei enää kuuluu EU:hun.
Maailma on muuttunut.
Iran tulee olemaan osa Amerikan uudenlaista politiikkaa, -
mikä jää nähtäväksi vuoden 2021 aikana.
Herra Kupperwasser, aikaa on alle 1 min 20 sekuntia.
Onko Israel nyt asemassa, -
jossa se voi sanoa, että jos Iran pystyy hankkimaan ydinaseen 2-3 viikossa, -
Israel ryhtyy itsenäisesti toimiin eikä jätä tulevaisuuttaan -
muiden käsiin?
Teknisiä kykyjä huomioimatta, -
Israelille on hyvin epäloogista väittää näin uuden hallituksen edessä.
Israelille tärkeintä on olla samoilla linjoilla Yhdysvaltojen kanssa.
Yhdysvallat sanoo myös, ettei hyväksy Iranin ydinasepyrkimyksiä.
Biden tuskin haluaa Iranin saavan ydinaseen.
Meille tärkeintä on vakuuttaa Bidenin hallinto pysymään tiukkana asiassa, -
ja jopa olemaan valmiita keskus- telemaan kaikista vaihtoehdoista.
Tämä on erittäin tärkeää huomioiden tr. Heinosen kommentit.
Uhkia voi tulla monista eri suunnista.
Bidenin on tärkeä pitää kaikki vaihtoehdot pöydällä -
ottaen huomioon Iranin toiminnan mm. sentrifugien määrän kasvattamisessa.
Aiheeseen tulee palata lähiaikoina, sillä se on hyvin huolestuttava.
Tilannetta tulee tarkkailla myös median näkökulmasta.
Kiitos kenraali Kupperwasser, tr. Heinonen ja herra Oren.
Kiitos katsojillekin, nähdään ensi kerralla!
Suomennos: Sonja Mattayev