Tervetuloa Jerusalem studioon.
Käsikirjoitus on pelottava.
7000 kuollutta, vielä enemmän loukkaantuneita, 170 000 koditonta -
rakennusten romahdettua ja tärkeä infrastruktuuri -
kuten sähkö- ja vesivoimalat vahingoittuneet. Nämä varoitukset -
maanjäristyksistä ovat esillä, mutta kuitenkaan mitään ei ole tapahtunut.
Paha uutinen on, että saatamme vaipua omahyväisyyteen -
ja saada shokkiherätyksen synkkään todellisuuteen sen tapahtuessa.
Missä kohtaa pelon ja kohtalon- uskon välillä Israel seisoo?
Aiheesta keskustelemassa tänään Amir Jahav, joka on Israelin -
ministeriöiden välisen maanjäristys- valmiuden ohjauskomitean johtaja.
Tohtori Amos Salamon, joka on geologisen tutkimuslaitoksen tutkija.
- Hyvää iltaa, kiitos.
Studiossa kanssani on TV7:n analyytikko Amir Oren.
Kerrotteko tämän päivän aiheen yleistilanteesta.
- Valmius sisältää kaksi eri kerrosta.
Sekä fyysinen että henkinen valmistautuminen.
On ero tulla yllätetyksi tai hämmästetyksi.
Jom Kippur -sota ei ollut yllätys -
monille israelilaisille, mutta he olivat hämmästyneitä -
siitä että epätodennäköinen kuitenkin tapahtui.
Vuoden 2001 syyskuun 11. iskut sitä vastoin olivat täydellinen yllätys.
Ihmiset kuulevat Israelissa maanjäristyksistä.
Aina silloin tällöin niitä esiintyy. Eksperttimme kertoo niistä lisää.
Maassa on ollut useita pieniä maanjäristyksiä, -
mutta joka vuosi näemme myös kuinka Kiinaa on ravisteltu.
Olemme nähneet ihmisten juoksevan suojaan.
Ihmiset eivät kuitenkaan oikein sisäistä ajatusta (maanjäristyksestä).
He kävelevät rannalla, näkevät tsunamivaroitukset, -
he tietävät valtion valmistautuneen vahinkoihin, kodittomuuteen, -
ja kaikkeen muuhun.
Mutta vasta kun kaikki on tapahtunut, ja se on silloin jo myöhäistä, -
he eivät luultavasti ymmärrä että se on vaara johon pitäisi olla varautunut.
Kysyisin nyt teiltä, tohtori Salamon.
Millaisessa tilanteessa me olemme nyt geologisessa mielessä?
Pitäisikö meidän olla huolestuneita nykytilanteesta?
- Alueen tektonisten laattojen geologiaa voisi kuvailla koneeksi, -
maanjäristyskoneeksi.
Useimmat maanjäristykset tapahtuvat laattojen reunamilla.
Yksi tällainen alue kulkee Kuolleenmeren alueella -
ja Jordanlaaksossa.
Useimpien maanjäristysten odotetaan tapahtuvan noilla alueilla.
Geologiset tutkimukset osoittavat koneen toimivan: laatat liikkuvat.
Kun ne ovat keränneet tarpeeksi jännitettä laattojen rajoilla, -
jännite menee yli ja laatat liikahtavat.
Näin maanjäristys syntyy. Odottelem- me nyt seuraavaa maanjäristystä.
- Tarkkailette jatkuvasti tilannetta.
Herra Jahav, viittaisin nyt lausuntoon -
jonka annoitte usea kuukausi sitten.
Puhuitte Israelin vajaasta valmiudesta.
Varoititte Israelia uhkaavista huomattavista haasteista -
maanjäristysten ja niiden seurausten kuten tsunamien suhteen.
Onko Israel valmistautunut näiden varalta?
- On varmaa että maanjäristys tulee.
Kyse ei ole siitä tapahtuuko se, vaan se on varma asia.
Emme ole sataprosenttisen valmiita siihen.
Mikään maa maailmassa ei ole sellaiseen sataprosenttisen valmis.
Ei maanjäristykseen eikä tsunamiin.
Mutta me valmistaudumme parhaillaan.
Emme kuitenkaan niin paljon kuin pitäisi, se on varmaa.
Mutta valtio on kuitenkin valmistautumassa.
- Mitä meiltä puuttuu tässä vaiheessa?
Teimme tästä aiheesta ohjelman muutama vuosi sitten, -
ja tuolloin todettiin että 77 prosenttia 70-lukua vanhemmasta -
infrastruktuurista ei kestä maanjäristystä.
Maalattiin hyvin synkkä todellisuus -
laajan maanjäristyksen mahdollisuudesta.
Onko infrastruktuuria nyt vahvistettu kestämään sellaista järistystä?
- Valitettavasti tähän ei ole tullut isoa muutosta.
Mutta me parannamme koko ajan.
Rakennusten jälkivahvistamisten määrä on kasvanut, -
mutta se ei ole vielä tarpeeksi hyvällä tasolla.
Valitettavasti olemme ottaneet takapakkia, -
ainakin minun mielestäni, -
kun peruutimme kansallisen yleissuunnitelma 38:n.
Se on askel taaksepäin.
Se oli hallituksen linjaus henkien pelastamiseksi maanjäristyksissä.
Me kehitymme joillain osa-alueilla kuten tsunamiin valmistautumisessa, -
mutta taannumme toisilla osa-alueilla kuten -
yleissuunnitelma 38:n suhteen.
- Yleissuunnitelma 38 tarkoitettiin rakennusten vahvistamiseksi -
jotta ne kestäisivät maanjäristyksiä.
Miten päädyimme pisteeseen, jossa hallitus tunnisti haasteet, -
ja valmisti suunnitelman jolla käsitellä asiaa, -
mutta yhtäkkiä se taantui itsetyytyväisyyden tilaan -
jossa se päätti kohdentaa varat toisille osa-alueille -
jotka eivät ehkä yllätä meitä niin isosti kuin tuhoisat maanjäristykset.
- Unohdetaan hetkeksi suunnitelma 38.
Hallitus ei rakenna vaan antaa vapaiden markkinoiden -
ja kiinteistökehittäjien, yrittäjien, -
vuokralaisten ja asuntoasukkaiden, joilta he saavat kannustimensa -
käydä läpi häirintäjakson, jolloin asukkaat yhä asuivat asunnoissa -
joita rakennettiin uudelleen samalla.
Joissakin kaupungeissa se onnistui, joissakin ei.
Se ei ratkaissut kaikkea, se ei ollut mikään ihmelääke.
Ongelma maanjäristyksen kanssa on, -
ja Israel on tottunut tarkastelemaan ongelmia sotilaallisten lasien läpi, -
että se on vihollinen jota ei voi ennaltaehkäistä.
Kuten asiantuntijamme sanoivat järistys on väistämätön.
Se tapahtuu jossain vaiheessa tektonisten laattojen liikkeen takia.
Koska me asumme Syyrian ja Afrikan välisessä halkeamassa.
Se tapahtuu, kysymys on vain milloin, mihin aikaan päivästä tai vuodesta.
Ovatko lapsemme silloin luokassa kun rakennus romahtaa?
Vai tapahtuuko se kesäloman aikana kun luokat ovat tyhjiä?
Silloin tulisi luultavasti vähemmän uhreja.
Tätä vihollista ei voi ennaltaehkäistä eikä sitä vastaan ole rokotusta -
kuten nyt kaikki halajavat koronarokotetta.
Mitä voi siis tehdä? Voit koittaa hankkia iskunvaimentimia.
Ehkä suunnitelma 31:n oli tarkoitus toimia sellaisena.
Seuraamusten hallinnalla käsitellään seurauksia järistyksen tapahduttua.
Hallituksen ja sen ohjelmien ja avun ongelmana on, -
että niiltä puuttuu tasa-arvoisuus.
Meillä on haavoittuvia alueita -
Haifasta Bekaan laaksoon, -
sekä etelään ja pohjoiseen pitkin Jordanlaakson vajoamaa.
Muilla alueilla asiasta ei juurikaan välitetä.
Tel Avivissa nähdään tsunamimerkit -
mutta siellä ei oikeasti uskota sen tapahtuvan.
Heillä ei ole kannustinta antaa vaalilla valitun viranomaisensa antaa -
panoksensa Eilatin tai Sodomin tapahtumiin.
Sodoma ja Gomorra oli ilmeisesti maanjäristys tulen ja tulikiven kera, -
tämä on Raamatun tutkijoiden tulkinta.
Sodom sijaitsee vajoaman keskellä.
Poliitikot toimivat kuten ennenkin, vaikka tilanne on vakava.
- Sodoma ja Gomorra voi siis toistua.
Seuraamme parhaillaan Afrikan-Syyrian vajoamaa itään.
Tri Salamon, mitä seurannassa voidaan tunnistaa nyt?
Voimmeko odottaa järistysten lisääntyvän -
luonnollisesta näkökulmasta katsottuna?
Lisääntyykö niiden määrä ajan myötä, -
vai tulemmeko täysin yllätetyksi yhden suuren järistyksen myötä?
Sellaisen mittaluokan järistyksen myötä, jonka takia joutuisimme -
käsittelemään katastrofaalisia seurauksia.
- Haluaisin vastauksellani täsmentää myös sitä mitä Amir sanoi.
Käytämme metodiikkaa, jonka avulla tunnistamme...
Ok, ymmärrämme että vahingot tai riskit ovat seurausta järistyksestä.
Altistuminen tarkoittaa sitä kuinka moni ihminen tai rakennus -
on uhan alla, sekä haavoittuvuus: kuinka vahvoja rakennukset ovat.
Kun me ymmärrämme tämän työn ketjun, -
kykenemme löytämään ratkaisuja tai lievittämään vahinkoja.
Geologisina tarkkailijoina olemme tekemisissä maanjäristysten kanssa, -
ja koitamme saada selville missä seuraava järistys tapahtuu.
Ja miten voimakas se on.
Meillä ei valitettavasti ole tietoa milloin se tapahtuu.
Sen takia me työstämme intensiivisesti tilastoja.
Emme voi sanoa milloin seuraava järistys tulee.
Tehdään rakennukset turvallisiksi, joten kun järistys tapahtuu -
niin silloin olemme turvassa.
Pääpointti olisi olemassa olevien rakennusten vahvistaminen -
kansallisen suunnitelma 38:n mukaisesti.
Tai laadittaisiin hyvät rakennus- suunnitelmat uusille rakennuksille.
- Herra Jahav, kuinka kytkeytynyt ministeriöiden välinen komitea on -
oleellisiin osapuoliin -
jotta se voisi varmistaa että Israelille oleellinen infrastruktuuri -
pysyy toiminnassa ja on valmistettu kestämään järistyksen tuhot -
tai muut luonnonkatastrofit?
Jotta Israelin elämänlanka voitaisiin turvata.
- Olemme vahvasti osallisena kaikessa.
Niin kuin hallituksen päätös ohjeistaakin meitä tekemään.
Haluan viitata siihen mitä herra Oren sanoi.
Meillä on yhä suunnitelma, se on yleissuunnitelma 38.
Se on yhä käytössä vuoteen 2022 saakka.
Meillä on ongelmia pohjoisessa ja etelässä.
Optimistista asiassa on se, että sisäministeri -
Aryeh Deri on perustamassa komiteaa, -
joka tulee päättämään millä tavalla näillä alueilla tulisi työskennellä.
Ja miten kohdentaa varat suunnitelmiin -
vahvistaa olemassa olevia rakennuksia pohjoisessa ja etelässä.
Tämä on hyvä tehdä.
Meidän komiteamme valmisteli jo muutama vuosi sitten -
erityissuunnitelman sitä varten.
Sekä pohjoista että etelää varten.
Toivottavasti asia etenee sen mukaisesti, se on meille tärkeä.
On hyvä merkki, että hallitus ymmärtää nyt enemmän -
maanjäristykseen valmistautumisen tärkeydestä.
Kuten myös tsunameihin valmistautumisen.
- Vielä kaksi seikkaa, jotka liittyvät toisiinsa.
Ensimmäinen: Israelissa on hyvin heikko paikallishallinto.
Kunnat ovat riippuvaisia keskusjohdosta, -
Jahavin mainitsemasta sisäministeriöstä, -
ja budjetin takia valtiovarainministeriöstä.
Jos pormestarit ja muut paikallis- tason vaaleilla valitut viranomaiset -
kokevat poliittisen tulevaisuutensa olevan sidoksissa -
äänestäjiensä ja kaupunkilaistensa käsitykseen -
siitä kuinka vakavasti he ottavat maanjäristysongelman, -
luultavasti he tekevät silloin enemmän lievittääkseen ongelmaa.
Toinen pointti: Israelista on viimeisen parin vuosikymmenen aikana -
tullut tornitalo-maa.
Näin ei ollut ennen 1990-luvun alkua tai jopa myöhemmin.
Voi pohtia, että vaikka ne ovat uusia rakennuksia, -
ja rakennettu paremmalla tiedolla mitä maanjäristyksiin tulee, -
niin auttaako se kiinteistön käyttäjiä?
Auttaako tieto rakennusasujia tai niissä työskenteleviä, -
jos maanjäristyksen sattuessa tapahtuu 9/11 -tyyppinen katastrofi.
- Herra Jahav, teidän vastauksenne?
- Se on totta.
Meillä on rakennusmääräykset, joiden on määrä suojella -
uusia rakennuksia.
Mutta meillä on paljon vanhaa rakennuskantaa.
Israelissa noin 80 000 rakennusta ovat vanhoja, -
ne jotka on rakennettu ennen 1980-lukua, -
ja jotka on rakennettu ennen rakennusmääräyksiä.
Tämä on koko maan ongelma, ei vain pohjoisessa tai etelässä.
Suurin osa rakennuksista sijaitsee maan keskiosassa.
Saattaahan olla että tuhoisa maanjäristys iskee -
Israelin keskiosiin -
ja Jerusalemiin, josta olemme hyvin huolissamme.
- Viittasitte äsken 80 000 rakennukseen, -
luuletko että ne voisivat sortua tuhoisan järistyksen sattuessa?
- En sanonut niin. Tarkoitan että ne on rakennettu -
ennen 1980-lukua, -
mutta me ajattelemme että meidän täytyy valmistautua -
noin 28 000 rakennuksen vahingoittumiseen, -
tai jopa täydelliseen tuhoutumiseen -
maanlaajuisesti.
Sekin luku on jo tarpeeksi kamala.
Tätä tarkoitin sillä kun puhuin yleissuunnitelma 38 peruuntumisesta.
Suunnitelma koskee suurimmalta osalta maan keskiosia.
Meidän tulee löytää jotain suunnitelma 38:n korvaavia keinoja -
jotka ovat tarpeeksi hyviä tai jopa edellistä parempia -
antamaan vastauksen siihen miten takaisimme -
niiden 28 000 rakennuksen turvallisuuden.
- Todellakin. Tohtori Salamon, -
millainen maanjäristys tuhoaisi meidät niin perusteellisesti -
että siitä olisi vaikea toipua?
Onko jotain mitä meidän pitäisi tunnistaa -
kansana vai onko merkkien tunnistaminen -
mahdollista vain geologisille asiantuntijoille?
- Tämä onkin hankala kysymys.
Esimerkiksi jos voimakkuus- luokaltaan kuusi oleva järistys -
tapahtuisi toisessa laaksossa tai paikassa, -
eivät vahingot välttämättä olisi niin vakavia.
Mutta jos sen kokoluokan järistys tapahtuisi vaikkapa Tiberiaksessa -
niin jälki voisi olla tuhoisaa.
Järistyksen tuhot ovat tapahtumapaikan -
sekä rakennusten ominaisuuksien yhteissumma.
Mikäli järistyksen voimakkuus kohoaa seitsemään (Richterin asteikolla) -
se saattaa vaikuttaa laajoihin alueisiin.
Jos järistys tapahtuu Galilean järven alueella se vaikuttaa -
mm. Tiberiaassa, Beit Sheanissa ja Kirjat Shmonassa erittäin pahasti.
Odotamme pahimman järistyksen olevan 7,5 magnitudin kokoluokkaa.
Sellainen tapahtuu kerran noin sadassa vuodessa.
Se on suurinta kokoluokkaa, mutta meidän täytyy valmistautua sellaiseen.
- Te puhuitte alueista jotka eivät välttämättä ole -
niitä joilla Jahavin mainitsemat 27 000 asumisyksikköä sijaitsee.
Hän viittasi ymmärtääkseni Keski-Israeliin ja Jerusalemiin.
Voisiko mainitsemasi kokoluokan maanjäristys -
tapahtua noilla alueilla ja tuhota nuo rakennukset?
- Se voi tapahtua missä tahansa Syyrian-Afrikan laatan alueella.
Meillä ei ole aavistustakaan missä päin seuraava järistys tapahtuu.
Tapahtuuko se ylempänä vai alempana Jordanlaaksoa -
vai Eilatin tuntumassa, emme tiedä.
- Mietin voivatko asiantuntijamme kertoa, emme toki voi ennustaa -
ensi viikkoa tai kuukautta, emme ehkä edes huomista, -
mutta kykenettekö antamaan muu- taman minuutin ennakkovaroituksen?
Jos näette vastaavanlaista tapahtuvan Välimerellä, Kyproksella tai Turkissa?
Kykenettekö tuolloin varoittamaan kansaa ennakkoon?
- Ensinnäkään emme kykene ennustamaan järistystä -
ennen niiden alkamista.
Voimme ainoastaan tarkkailla sitä sen alettua.
Voimme asentaa seismisiä mittauslaitteita järistyspaikalle.
Näin voimme välittää viestiä vaikkapa isoille kaupungeille -
ja viesti välittyy valon nopeudella -
kun taas seismiset aallot kulkevat paljon hitaammin.
Näin voitamme aikaa 10-20 sekuntia varoittaaksemme kansaa.
Mutta se onnistuu vain järistyksen alkaessa.
Nuo 15-20 sekuntia ovat erittäin tärkeitä, -
koska jos olemme varautuneet ja tehneet harjoituksia -
tuo ennakko voi olla erittäin hyödyllinen ja pelastaa monia henkiä.
- Onko olemassa kodinturvajoukkojen kaltaista menetelmää, -
joka tiedottaa ruudun välityksellä raketti-iskun paikan reaaliajassa?
"Raketti-isku Ashkelonissa, suojautukaa."
Eli: "Tel Avivissa (tai missä hyvänsä) on 20 sekunnin päästä järistys."
Vai aiheuttaisiko se vain turhaa paniikkia -
ja ongelmia väkijoukkojen hallinnassa?
- Luulen että se olisi täysin erilaista.
On erilaista selvittää tai antaa hälytys -
maanjäristyksestä verrattuna ohjusiskuun.
Se on vähän erilaista.
Toisekseen, kuten Amos sanoi puhumme sekunneista -
emmekä minuuteista.
Joten siinä ei ole juurikaan aikaa.
Hälytys tapahtuu todennäköisesti kännyköiden välityksellä.
Ihmiset saavat sen suoraan käsiinsä.
On joitain tapauksia -
kuten kaukaa tulevat tsunamit, joiden kohdalla on parempi -
mahdollisuus varoittaa kansaa.
Mutta maanjäristysten kohdalla varoaika menee nopeammin -
ja se on vaikeampaa.
- Todellakin. Olen kasvanut Israelissa ja muistan lapsena koulusta -
kuinka valmistauduimme maan- järistysten varalle. Meidät ohjattiin -
ulos rakennuksesta, neuvottiin kuinka suojautua pulpetin alle jne.
Pidetäänkö näitä harjoituksia yhä kouluissa -
ja ohjeistetaanko kansaa varautumaan?
Meillä on vuosittaiset maanjäristysharjoitukset -
koulutoimille.
Olemme lisänneet harjoitteisiin myös tsunamiin varautumisen -
viime vuonna.
Harjoitteet ovat käytössä.
Voi olla että meillä on ongelmia kansalaistietoudessa.
Meidän täytyy työstää tehokkaammin -
kansalaistietouden lisäämistä asiassa.
Meillä on suunnitelmat sille, mutta on vielä aikaista puhua niistä.
- Tohtori Salamon?
- Ajatuksena on koulutuksen lisää- minen järistyksistä ja tsunameista.
Järistyksen sattuessa ihmisiä ohjeistetaan menemän ulos.
Järistyksen aikana on parasta olla ulkona. Talon evakuointi on parasta.
Sama koskee tsunameita: jos varoitus annetaan, -
silloin pitää poistua meren läheisyydestä korkealle paikalle.
Nämä ovat parhaimmat neuvot, ja tärkeintä on näiden opettaminen.
Mutta meidän täytyy pitää huolta myös infrastruktuurista -
niin kuin olemme puhuneet.
- Olen tämän keskustelun jälkeen paljon vakuuttuneempi.
Kahdesta syystä: ensinnäkin meillä on teräviä ja kokeneita ammattilaisia -
työskentelemässä asian kanssa.
Toinen seikka on enemmän visuaalinen kuin kirjaimellinen.
Tarkastelen tässä Amos Salamonin taloa. Näen astiakaapin hänen takana.
Se sisältää särkyviä astioita, joten hän ei ole kovin huolissaan siitä -
että hänen täytyisi tänä iltana keräillä posliinin sirpaleita.
- Voimme tässä vaiheessa toivoa ja rukoilla tilanteen puolesta.
Kiitän asiantuntijoita heidän työstään.
Tässä kaikki tällä erää, joten kiitän vieraitamme mukana olosta.
Kiitos myös katsojillemme. Nähdään ensi kerralla!
Suomennos: Markus Nurmesniemi