Tervetuloa Jerusalem studioon!
Kaksi läpinäkyvää tekijää ovat vai- kuttaneet Lähi-itään ja maailmaan -
tänä vuonna, joka on lähenemässä loppuaan.
Ensimmäinen on tietysti koronapandemia, -
jossa vasta nyt aletaan nähdä toivoa, jos rokote keksitään ensi vuonna.
Kyberteknologiassa kytee pinnan alla paljon.
Uudenlainen sodankäynti, joka hyöydyntää edistyneempää -
teknologista ja taloudellista infrastruktuuria, -
on haavoittuvaisempi kuin perinteiset tavat.
Mitä valtiot, järjestöt ja itsenäiset tahot tekevät ja voivat tehdä -
kyberturvallisuudessa puolustuksen ja hyökkäyksen näkökulmista?
Asiasta keskustelemassa ovat tänään Keski-Israelista herra Daniel Cohen, -
joka on ICT Herzliyan kyberturvallisuuden ja -politiikan -
asiantuntija ja luennoitsija -
sekä Tel Avivin yliopiston kyber- turvallisuukeskuksen johtava tutkija.
Tervetuloa! - Kiitos!
Mukana on myös kyberturvallisuus- asiantuntija herra Eli Kravtsov, -
Ciscon pilvipalveluturvallisuuden ja tutkimus- ja kehitysryhmän johtaja.
Kiitos, kun olette mukana! - Kiitos!
Studiossa kanssani analyytikkomme Amir Orenin tilalla -
on tohtori Nir Boms.
Kertokaa meille, miten kybertekno- logia vaikuttaa alueen tapahtumiin, -
ja olemmeko turvassa nykyajan yhteiskunnassa,-
jossa olemme riippuvaisia modernista teknologiasta?
Vuoden 2012 salaperäinen virus, -
joka ei sillä kertaa tullut Kiinasta, vaikutti Iranin ydinohjelmaan.
Useat sentrifugit vahingoittuivat.
Tämä oli yksi merkittävä vaihe myöhemmin kybersodankäynnissä -
Lähi-idässä etenkin mitä tulee Israeliin ja Iranin ydinaseohjelmaan.
Joidenkin raporttien mukaan viimeisen vuoden aikana -
molemmissa maissa on tapahtunut 8 erilaista kyberhyökkäystä.
Hiljattain myös Israelissa.
Kun katsotaan tämän vuosituhannen diskurssia, -
kuten Yhdysvaltain vaalikampanjoita, joissa valeuutiset nousivat pintaan, -
ja kuullaan, -
miten palvelimet ja eri tahot ovat mukana valeuutisten tuotannossa, -
ymmärrämme, ettemme ole vain riippuvaisia erilaisista laitteista, -
jotka antavat meille tietoa, -
vaan meitä ympäröivät erilaiset kyber- teknologia-asiat, joilla on oma agenda.
Sitä voidaan käyttää vahingoittami- seen tai sataman pysäyttämiseen -
kuten tapahtui toukokuussa Iranissa -
tai kaupungin vedensaannin pysäyt- tämiseen kuten melkein kävi täällä.
Sen kautta yritetään myös kontrolloida viestintää -
ja puuttua poliittisiin kampanjoihin.
Nämä kaikki ovat kyberteknologiassa ilmeneviä uusia asioita.
Aiemmin tänä vuonna Lähi-idästä julkaistujen tilastojen perusteella -
kyberturvallisuusteollisuus kasvaa merkittävästi, yli 30 mrd dollaria.
Covid-19 kriisin aikana tällä teolli- suudella on mennyt melko hyvin.
Nyt etätyöaikana olemme siitä entistä riippuvaisempia.
Herra Cohen, seuraava kysymys on teille.
Jatkuvasti kuullaan erilaisista veroista, -
ovat ne sitten Iranista tai hiljattain Pohjois-Koreasta.
Monet valtiot alueella kilpailevat -
toistensa elintärkeän infrastruktuurin vahingoittamisessa, -
sekä myös elämäntapojen häiritsemisessä -
ja julkiseen mielipiteeseen vaikuttamisessa kuten tr. Boms totesi.
Yhdysvaltain tiedustelu kertoi -
Iranin ja myös Venäjän tekemistä kyberhyökkäyksistä -
Yhdysvaltojen eri kohteisiin.
Myös Israel on saanut tästä osansa.
Näitä hyökkäyksiä tapahtuu enene- vissä määrin Israelin ja Iranin välillä.
Ovatko nämä tapahtumat säännöllisiä?
Aloitan sanomalla, että tilanne on kiihtymässä.
Valtiot kehittävät kyberteknologiaa puolustukseen ja hyökkäykseen.
Joitain teknolgioista varastetaan, -
ja ne päätyvät muiden käyttöön.
Näin tapahtui v. 2017 mm. NotPetyalle ja WannaCrylle.
Kuten mainitsit, -
osa käyttää kyberteknologiaa alueen vahingoittamiseen -
sekä julkiseen mielipiteeseen vaikuttamiseen.
Tästä on yksi hyvä esimerkki Lähi-idästä vuodelta 2017.
Hakkerit iskivät Qatarin uutistoimistoon.
Sen seurauksena Qatar lähti JCC:stä.
Tehtiin amatöörimäinen hakkerointi-isku -
uutistoimiston twitter-sivulle.
Vuodettiin asiakirja, joka on totta tai valhetta riippuen keneltä kysyy.
Ennen kuin Qatar ehti poistaa asiakirjan nettisivuilta, -
se levisi ympäri maailmaa.
Silloin on jo liian myöhäistä.
Tämä alkoi kybersodankäynnillä -
ja päättyi valeuutisten levittämiseen.
Tällaisia iskuja tapahtuu nykyään yhä enemmän.
Mainitsit Venäjän, joka on varmaankin johtava tekijä tällä alueella.
Iran kehittää uusia teknologioita.
Se teki kyberhyökkäyksen Israelin infrastruktuuria vastaan huhtikuussa.
Iskut kohdistuvat myös enemmän kognitiivisiin alueisiin, -
eikä enää kriittiseen infrastruktuuriin.
Nyt Israel pelaa korkeilla panoksilla.
Ainakin ulkomaisen median mukaan -
Israel iskee Iranin kriittisiin infrastruktuurikohteisiin -
näyttääkseen, että hyökkäyksillä Israelia vastaan on hintansa.
Vaalien aikaan Israelissa tällaista toimintaa tapahtui vähemmän.
Ehkä sitä tapahtuu pinnan alla, emmekä vielä näe sitä.
Ehkä se tulee näkyviin jatkossa seuraavissa vaaleissa.
Sitä voidaan käyttää poliittisissa ti- lanteissa kuten nähtiin Yhdysvalloissa.
Herra Kravtsov, olette siirtyneet -
perinteisestä kyberturvallisuudesta -
pilviteknologian kyberturvallisuuteen.
Me emme ymmärrä paljoakaan näiden kahden eroista.
Kuinka turvassa olemme -
ja pystyvätkö valtiot takaamaan kansalaisten turvallisuuden?
Iran iski vesiteollisuuteen, useisiin kuntiin -
ja jopa yksityisyrityksiin.
Erään ystävämme yrityksen nettisivut hakkeroitiin ja sivusto kaatui -
Iranin hyökkäyksessä.
Selittäisittekö tämän meille, jotka em- me ymmärrä kyberturvallisuudesta?
Kyllä, tottakai.
Kuten sanoit, taustani on perinteisessä kyberturvallisuudessa.
Ensin rakennetaan yritykselle palomuuri, -
joka suodattaa kaiken liikenteen.
Suurin osa iskuista tapahtuu verkossa.
Operatiiviseen teknologiaan -
eli energia- ja vesivoimaloihin -
ei voi asentaa vain yhtä palomuuria.
Nissä käytetään yhtiön omia protokollia, -
jotka liittyvät enemmän laitteistoon kuin moderneihin ohjelmistoihin.
Ne toimivat vain tietyllä tavalla, -
ja niihin on vaikea asentaa yhtä tiettyä suojamuuria, -
joka pystyisi suojaamaan kaikkia pumppuja ja koneita.
Uusi menetelmä yhdistää informaatio- ja operatiivisen teknologian.
Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, -
että kun hakkerit haluavat iskeä vesivarastoihin, -
heidän pitää ensin hankkia tiedustelutietoa selvittääkseen, -
minkälaisia ja -mallisia koneita teillä on.
Sitten heidän pitää hankkia tai kopioida sama itselleen.
Hyökkäys vaatii paljon tutkimusta ja tiedustelutietoa.
Tällaisia iskuja ei yleensä tehdä nopeasti, -
vaan ne vaativat vuosien suunnittelua.
Jos hyökkäykset lisääntyvät, tuee muistaa, -
että vakavia hyökkäyksiä on edeltänyt ainakin vuoden suunnittelu.
Kun kurotaan väliä vanhan operatiivisen teknologian -
ja pilvipalveluitakin sisältävän uuden teknologian välillä -
laitteiden hallinnoimiseksi, -
järjestelmiä pystytään paremmin monitoroimaan -
sekä parannetaan viestintäkanavien turvallisuutta.
Näin vältetään yksittäisten osien ja turvallisuusongelmien -
käsitteleminen erikseen.
Monesti maiden välisessä kybersodankäynnissä -
molempien valtioiden tiedustelut ovat vahvasti mukana.
Kun Iranin ydinlaitokselle asennetaan joku haittaohjelmisto, -
maassa on tietenkin agentteja, -
jotka pääsevät käsiksi verkostoon ja asentavat sinne ohjelmiston, -
joka on etukäteen tarkkaan rakennettu ja suunniteltu.
Suurin osa näistä ohjelmistoista on verkon ulkopuolella.
Israelin siviili-infrastruktuuriin -
taas iskee suurimmaksi osaksi Iran -
sekä valtiot, jotka haluavat vahingoittaa Israelia.
Syynä voi myös olla heidän mielestään -
oikeudenmukainen kosto Israelin vahvempia iskuja vastaan.
Minkälaisena näette yhteistyön -
tiedusteluyhteisön ja kyberteknologian välillä?
Tiedusteluyhteisön tulee pystyä ennustamaan tilanteita.
Aivan kuten muukin tiedustelu pystyy joskus ennakoimaan yrityksiä -
rakentaa kyperhyökkäys tai -kampanja.
Silloin täytyy hyödyntää käytettävissä olevia työkaluja asian hoitamiseksi.
Sotilaallisten operaatioiden tulee tietenkin olla turvattuja.
Kollegamme voivat varmasti kertoa tästä hieman tarkemmin.
On kuntia ja kansalaisjärjestöjä -
ja muutama kuukausi sitten oli operaatio juoksuhiekka, -
jossa Iran onnistui löytämään helpompia kohteita, -
koska eivät kaikki pienet kunnat ja järjestöt pysty suojaamaan itseään.
Tarkoitus ei ole julkistaa tiedustelutietoa -
tai aiheuttaa vahingoittaa elintärkeitä toimintoja.
Se oli ennemminkin suhdetoimintakampanja, -
joka osoittaa niiden kyvyistä.
Laajemmin täällä on meneillään hyvin kehittynyt operaatio, -
joka pääosin onnistuu tunnistamaan ja estämään -
nämä hyökkäykset sekä korjaamaan aukot.
Näissä valtion yksiköissä työskentelevät kollegat voivat kertoa, -
kuinka monta kyberhyökkäystä on tehty päivittäin.
Puhutaan hyvin merkittävästä luvusta.
Hyökkäyksistä on siis tullut päivittäisiä.
Enimmäkseen ihmiset eivät edes huomaa niitä, -
kunnes joku hakkeroi nettisivut ja se vuotaa medialle.
Haluan muistuttaa, että elämme maailmassa, -
jossa kyberhyökkäykset vaikuttavat hyvin paljon.
Toinen ei niin sotilaallinen keino on vaikuttaa vaalikampanjoihin.
Sen tarkoitus on vaikuttaa viestintään ja siihen, -
mitä luemme ja joskus jopa mitä näemme ruuduissamme.
Se on osa tätä, ja siksi olemme kaikki sille altistuneita.
Siksi tiedon ja uutisten vastaan- ottamiseen tulisi suhtautua vakavasti -
ja ymmärtää lähdekriittisyyden merkitys.
Herra Cohen, valtioiden suurimpia huolenaiheita ovat -
muut valtiot, jotka yrittävät häiritä niiden elämää.
Koronaviruksen aikana ihmiset ovat joutuneet jäämään koteihinsa.
Tilastojen mukaan ihmiset käyttävät yhä enemmän teknologiaa.
Pahansuopaiset tahot ovat yrittäneet entistä enemmän -
tehdä petoksia ja kalasteluyrityksiä.
Miten vakava huolenaihe tämä on?
Pystyvätkö viranomaiset ratkaisemaan tämän -
vai yritetäänkö kansalaisia opettaa teknologian vaaroista, -
esimerkiksi mitä ei tulisi tehdä, jos saa epäilyttävän sähköpostin, -
joka huokuttelee antamaan rahaa ilman vastatakeita?
Sanoisin sen olevan näiden kahden yhdistelmä.
Kyberrikolliset hyödyntävät tietysti koronakriisiä.
Silloin hyödynnetään ihmisten pelkoa ja epävarmuutta, -
ja monien kansalaisten taloudellista vahinkoa.
Heillä on nyt otollinen aika iskeä.
Ihmiset eivät ole tietoisia tästä, ja monet ovat etätöissä.
Hakkereille tämä on paras aika hyökätä.
Paras ratkaisu olisi ehkä tiedon levittäminen kansalaisille -
valtion taholta.
Toinen keino on se, että teollisuus löytää lisää ratkaisuja, -
joita siviilit itse voivat hyödyntää.
Esimerkiksi virustentorjuntaohjelmat matkapuhelimille ovat lisääntyneet.
Yksi syy tähän ovat -
linkkien ja tekstiviestin kautta lisääntyneet hyökkäykset.
Näitä voi tulla myös Whatsappin ja sosiaalisen median kautta.
Tämä on siis toinen ratkaisu tähän.
Se integroidaan hyökkäysten varalle.
Hyvä hyökkäys koostuu kolmesta osasta: -
jonkinlainen teknologinen ja operatiivinen kyky sekä tiedustelutieto.
Nämä yhdessä muodostavat ammattimaisen hyökkäyksen.
Isku voi kohdistua infrastruktuuriin tai vakoiluun.
Nyt koronakriisin takia hyökkäykset ovat lisääntyneet -
siviilejä vastaan.
Se ei kuitenkaan tarkoita, ettei muunlaisia hyökkäyksiä tehtäisi.
Rikolliset iskevät esim. talouteen.
Hyökkäykset sairaaloja vastaan ovat myös lisääntyneet -
koronakriisin varjolla.
Yritetään varastaa koronarokotetta, -
sekä huijata sairaaloita maksamaan kriisitilanteen takia -
ja jotkut ovat romahtamispisteessä.
Herra Kravtsov, puhuitte vanhan operatiivisen -
ja uuden informaatioteknologian eroista.
Kun puhutaan perinteisestä kyberturvallisuudesta, -
se on yleensä tarkoittanut palomuureja -
ja infrastruktuurin turvaamista.
Kun taas puhutaan pilviteknologiasta, -
sitä vastaan on helpompi hyökätä eri tavoin.
Monesti kyseessä ovatkin inhimilliset virheet.
Joku yrittää korjata jotain, ja jättääkin jonkun portin auki.
Näin hakkeri, joka tietää, mitä etsii, pääsee avoimesta portista läpi.
Kansankielellä puhutaan esimerkiksi Viron valtiosta, -
joka on muuttamassa koko hallinnollisen järjestelmänsä -
perinteisestä integroituun pilviteknologiaan.
Onko meillä aihetta huoleen?
Onko keinoja ehkäistä hakkereita -
käyttämästä hyväkseen -
tätä uutta kehitystä ja välivaiheen tuomia aukkoja?
Ennen pilviteknologian yleistymistä -
yritykset nojautuivat perinteiseen teknologiaan.
Ne hallinnoivat palvelimiaan sisäisesti.
Pääsy yrityksen tietokantoihin -
tapahtui siis pääosin paikallisen palvelimen kautta.
He ymmärsivät, että palvelinten ostaminen ja huoltaminen -
maksaa paljon.
Ne pitää uusia usein.
Siksi onkin helpompi ostaa hallinnoituja palveluja, -
jotka ovat suoraan kytköksissä pilvipalvelujen tuottajiin.
Yritykset siirsivät kaiken liiketoimintalogiikkansa -
toimimaan pilvipalvelussa -
paikallisten palvelinten sijaan.
Tämä mahdollisti tietysti uusia julkisia käyttömahdollisuuksia.
Pilviteknologia tarjoaa monia työkaluja -
työmäärien kehittämiseen ja aikataulutukseen.
Tämä on täysin erilainen kuin perinteiset laitteistot.
Haasteet ovat siis täysin erilaiset.
Yritykset yrittävät kasvaa hyvin nopeasti.
Esimerkiksi liiketoimintalogiikan kehittäminen laitteistojen pohjalta -
kesti aiemmin vuoden.
Pilviteknologia tarjoaa monia valmiita palveluja.
Nyt saman tuloksen voi saavuttaa muutamassa päivässä, -
kun siinä aiemmin kesti vuosi.
Yksinkertaistettuna pilviteknologia on vähän kuin pankki, -
jonne isot yritykset, kuten Amazon, -
rakentavat omat palvelimensa laajassa mittakaavassa.
Sitten ne vuokraavat tilaa palvelimeltaan asiakkaille etänä.
Juuri näin.
Ne myyvät laskentaresursseja, joilla voi ostaa prosessointiresursseja.
Myös tietokantoja voi hyödyntää, -
eikä niitä tarvitse rakentaa itse.
Se on nopeaa ja sisältää monia eri työkaluja.
Palomuurin rakentaminen sinne ei kuitenkaan ole niin yksinkertaista.
Sen haasteet ovatkin täysin erilaisia.
Israelissa onkin nyt pilviteknologian start-up yritysten nousukausi -
näiden ongelmien ratkaisemiseksi.
Niin kutsutut vanhanaikaiset isot yritykset -
siirtyvät nyt pilviteknologiaan.
Pankkipalvelut ymmärtävät tämän hyödyt.
Ne ovat valmiita ottamaan turvallisuusriskin -
paremman vakauden saavuttamiseksi.
Ne yrittävät jatkuvasti käyttää pilvi- palvelun uusia turvallisuusjärjestelmiä-
perinteisten palomuurien sijaan.
Herra Boms, aikamme alkaa olemaan lopussa.
Haluan tuoda kaiken tämän tiedon käytännön tasolle.
Näyttää siltä, että mitä enemmän teknologia kehittyy, -
sitä turvattomampia olemme.
Vaikka Israel on kyberturvallisuudessa hieman Irania edellä, -
on selvää, että se on myös haavoittuvaisempi, -
koska Israelin infrastruktuuri nojaa vahvasti palomuureihin, -
jotka eivät ole täysin kehittyneitä.
Herra Kravtsovkin sanoi, että olemme kehityksen nousuvaiheessa.
Mitä haasteita Israel kohtaa lähitulevaisuudessa?
Uskotko kuulemasi perusteella Israelin investoivan entistä enemmän -
sen elintärkeiden resurssien turvaamiseksi?
Kyberturvallisuusteollisuus on todella nousuvaiheessa suuren tarpeen takia.
Kehittynyt valtio, joka käyttää pilviteknologiaa, -
tarvitsee tätä.
Sekä maan sisäisesti että myös viennin kautta.
Joskus tieto siirrettiin kovalevylle ja taltioitiin kassakaappiin.
Silloin ainakin varmuuskopio oli jotenkin turvassa.
Pilviteknologian avulla voidaan nopeasti jakaa tietoa -
Intiassa olevien insinöörien kanssa.
Kaikki tieto täytyy siis pystyä turvaamaan.
Sotilasteknologia on vielä haastavampaa; -
ei saa häiritä kriittistä infrastruktuuria, siviilejä ja armeijaa.
Siksi Israelin on tehtävä näin.
Teoriassa ainakin on halvempaa tehdä kyberhyökkäys -
kuin ryhtyä oikeaan sotaan.
Esimerkiksi Iran on näyttänyt useaan otteeseen -
kyberteknologian olevan yksi alueista, joita se tulee hyödyntämään.
Aikamme on lopussa. Kiitos herra Cohen ja herra Kravtsov.
Tämä oli erittäin valaisevaa, sillä en ole kyberturvallisuuden asiantuntija.
Kiitos myös tohtori Boms mukanaolosta!
Kiitos katsojillekin, nähdään ensi kerralla!
Suomennos: Sonja Mattayev