Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Pääministeri Netanjahu vahvisti lupauksen, -
ettei Iranin sallita koskaan saada ydinasetta.
Maailman tapahtumat saattavat vaikuttaa -
Israelin poliittiseen kykyyn toimia.
Viime viikkoina on siksi nähty sekä avoimia että salattuja toimenpiteitä -
kaikkien osapuolten taholta.
Nämä yrittävät varmistaa oman toimintalinjansa -
yhteisessä tavoitteessa estää Irania saamasta ydinasevalmiutta.
Asiasta keskustelemassa on New Yorkista tohtori Olli Heinonen.
Hän on IAEA:n entinen varajohtaja -
ja Washingtonin Stimson-keskuksen arvostettu tutkija.
Tervetuloa. - Kiitos.
Mukana on Jerusalemista reservin prikaatinkenraali Jossi Kuperwasser.
Hän on JCPA:n Lähi-idän kehityksen projektijohtaja.
Tervetuloa. - Kiitos.
Kanssani studiossa on Amir Orenin tuuraajana tohtori Nir Boms.
Kiitos, että tulit mukaan. Käydään heti aiheeseen.
Kertoisitko meille yleisesti viimeisimmistä vaiheista, -
jotka koskevat Iranin ydinaseaikeita ja siihen liittyviä asioita?
Kiitos, Jonathan. JCPOA eli Iranin ydinsopimus on viisi vuotta vanha.
Sen jälkeen kun presidentti Trump vuonna 2018 vetäytyi sopimuksesta, -
dynamiikka muuttui ja painetta lisättiin -
pakotteilla ja muilla toimilla, kuten kybersodankäynnillä.
Niin estettiin Irania etenemästä aikeessaan.
Iran toisaalta on edennyt jonkin verran -
ja rikkonut useasti sopimuksen periaatteita.
Nyt asia on jälleen pöydällä, kun Yhdysvaltojen vaalit on käyty.
Valittu presidentti Biden ilmoitti tahtovansa palata ydinsopimukseen.
Iran vaikuttaa uskovan, että tämä on hyvä tilaisuus palata sille radalle, -
joka oli heille suhteellisen mukava.
Se herätti keskustelun.
Tällä viikolla Ranskan, Saksan ja Iso-Britannian ulkoministerit tapasivat.
He sanoivat käytännössä tahtovansa löytää keinon palata sopimukseen.
Kysymys kuuluu, mikä on seuraava vaihe.
Jos sopimukseen palataan, onko se sama sopimus vai erilainen?
Presidentti Trump vihjasi haluavansa neuvotella -
uuden sopimuksen ehdoista.
Presidentti Bidenin on pohdittava samaa kysymystä.
Onnistuuko hän neuvottelemaan -
mahdollisen sopimuksen uusista ehdoista sillä oletuksella, -
että ainakin alustavaa tahtoa löytyy palata neuvottelupöydän ääreen?
Iranin aikeista huolimatta jonkinlaista jatkuvuutta vaikuttaisi olevan luvassa.
Yhdysvallat halusi neuvotella uudelleen sopimuksesta.
Iran ei vain halunnut neuvotella Trumpin kanssa.
Se toivoo parempaa sopimusta Bideniltä.
Esitän seuraavan kysymyksen tohtori Heinoselle.
Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA kertoi viime viikolla, -
että Iran on kasvattanut entistä enemmän -
tuotantotehoaan rikastaa uraania sekä uraanin määrää.
Se pyrkii siihen suuntaan.
Onko odotettavissa uusia raportteja, -
että Iranilta vaaditaan tilivelvollisuutta?
Samaisessa lausunnossaan IAEA:n pääjohtaja -
moitti Irania kevyesti sanoen siitä, -
että Iran ei ole antanut todenmukaisia vastauksia -
IAEA:n tarkastajien esittämiin kysymyksiin, -
jotka koskivat Iranista tehtyjä löytöjä.
Mitä voit kertoa asiasta?
Kiitos. Minusta nyt on hyvä aika pysähtyä sopimuksen toteuttamisessa.
Viisi vuotta on kulunut.
Joulukuussa 2015 IAEA tarkasti asiakirjan -
mahdollisesta ydinaseohjelmasta.
Nyt nähdään, että Iran ei ole ollut kovin totuudenmukainen -
lausunnoissaan IAEA:lle.
Vielä riittää asioita, jotka Iranin pitäisi selvittää IAEA:lle -
ja IAEA:n tarkistaa sen varmistamiseksi, -
että kaikki ydinaseeseen liittyvät toimet on todella purettu -
ja että Iran ei ole jatkanut sillä tiellä vuoden 2004 jälkeen.
Yksi sopimuksen täytäntöönpanon ennakkoehto oli se, -
että Iran kertoo totuuden.
Nyt nähdään Turquzabadin, Teheranin ja muiden laitosten toimet.
Se on huolettavaa.
Toinen huolenaihe on rikastusohjelma itse.
Iran asensi lisää sentrifugeja maanalaiseen Natanzin laitokseen.
Kyse ei ole vain kokeiden siirtämisestä maan pinnalta maan alle.
Kun näin toimitaan, -
perustetaan infrastruktuuri toisenlaisille sentrifugeille, -
nimittäin IR2M:lle, IR4:lle ja IR6:lle.
Yksi kaskadi ja kaikki sen ympärille rakennettava infrastruktuuri -
antaa Iranille tilaisuuden tehostaa nopeasti rikastamista, -
jos se päättää tehdä niin.
Kolmas elementti on Iranin parlamentin esittämä varoitus: -
pari viikkoa sitten laadittu lakiehdotus.
Jos lainsäädäntöelin hyväksyy lain, -
se velvoittaa hallituksen tehostamaan uraanin rikastamista -
hyvin lyhyessä ajassa: kolmen kuukauden sisään.
Vähentää radikaalisti yhteistyötä IAEA:n kanssa -
ja lopulta lakkauttaa lisäprotokollan toteutus -
sekä lisätoimenpiteet, joilla valvotaan Iranin toimia, -
kuten keltakakun eli uraanirikasteen ja sentrifugien roottorien valmistusta.
Meillä on monia valintoja edessä. Tärkeää on tajuta se, -
että nykymuodossaan Iranin ydinsopimus ei toimi.
Aivan. Kenraali Kuperwasser, miten näet Iranin nykytilanteen?
Kuinka huolissaan Israel on Iranin rikastuskapasiteetista tällä hetkellä?
Olemme huolissamme Iranin ydinohjelman tilanteesta.
Iran on lyhentänyt aikaa, jonka se tarvitsee saadakseen rikastettua -
riittävän paljon uraania asetasolle ensimmäistä ydinasetta varten.
Nyt se aika on noin kolme kuukautta.
Jos se saa asennettua uusia sentrifugeja, aika lyhenee entisestään.
On varottava, ettei Iran ylitä tuota kynnystä ja saa rikastettua -
niin paljon fissioituvaa materiaalia, että se saa ensimmäisen ydinaseen.
Vaihtoehto, jonka Eurooppa, Venäjä, -
Kiina ja eräät Bidenin uuden hallinnon jäsenet ovat esittäneet, -
on se, että Iran laitetaan takaisin sen entiselle kurssille, -
joka tarkoitti, ettei 10 vuoden kuluttua ole minkäänlaista kynnystä.
Se on huolestuttava vaihtoehto, -
koska se takaisi Iranille suuren ydinasevaraston 10 vuoden kuluttua.
Tavoitteena on estää Irania saamasta kehitettyä riittävästi materiaalia -
ensimmäiseen ydinaseeseen.
Kynnyksen ylittäminen on vaarallista Iranille.
Netanjahu puhui tästä, ja tämä on ollut Israelin kanta koko ajan.
Me emme salli Iranin ylittää sitä kynnystä.
Yhdysvaltojen olisi toistettava sen kanta, -
ettei sekään salli Iranin ylittää kynnystä.
Sama pätee IAEA:han.
Se on huolissaan mutta pelkää sanoa asian suoraan.
Tämä on tilanne.
Muistetaan, että Iranin oli tarkoitus pysyä vuoden päässä kynnyksestä.
Nyt se on alle kolmen kuukauden päässä siitä.
Tilanne on vaarallinen. Iran on palautettava entiseen tilaan.
Se ei onnistu palaamalla ydinsopimukseen.
Se onnistuu tekemällä Iranille selväksi, -
että Bideninkään hallinto ei salli sen yrittää päästä kynnykselle.
Kuten tohtori Heinonen sanoi, Iranissa käydään keskustelua siitä, -
pitäisikö vaihtoehtoa harkita vai ei. Sitä ei ole päätetty vielä, -
mutta he parantavat jo olosuhteitaan voidakseen kiirehtiä tilanteeseen, -
että he saavat aseeseen riittävän määrän fissioituvaa materiaalia.
Heidän nyt jo keräämänsä 4,5-prosenttisen uraanin määrä -
on lähes 2,5 tonnia.
Se riittää useamman kuin yhden aseen valmistamiseen.
Viiden kuukauden kuluessa heillä olisi materiaalia kahteen aseeseen.
On tehtävä selväksi, ettei Iranille sallita valmiutta valmistaa ydinase.
Se on tärkeintä. Toivon Israelin onnistuvan -
vakuuttamaan Bidenin hallinnon sanomaan juuri sen.
En mene nyt siihen, mitä toimia olisi toteutettava, -
jotta Iran saadaan palautettua raiteilleen vaaralliselta tieltä, -
jota se nyt kulkee, joko nyt tai uuden sopimuksen alla.
Tohtori Boms, mainitsit ulkoministerien kokouksen, -
jossa paikalla olivat Saksan Heiko Maas, -
Britannian Dominic Raab ja Ranskan Jean-Yves LeDrian.
He keskustelivat mahdollisuuksista palata vuoden 2015 sopimukseen -
tai herätellä se uudelleen eloon, sillä käytännössä se ei ole nyt voimassa.
Tahdon kysyä heidän lausunnostaan, jonka he laativat -
IAEA:n johtajan, Mariano Grossin, aiemman lausunnon perusteella.
Hän totesi Iranin rikkovan sopimusta ja varoitti kapasiteetin kasvaneen.
Irania vaadittiin palaamaan sopimukseen, mikä merkitsee, -
ettei Iran ole sopimuksen piirissä.
Vaikka Iran on toistuvasti vaatinut USA:ta palaamaan sopimukseen, -
se ei tarkoita, että se itse toimisi niissä puitteissa, -
jotka on asetettu YK:n päätöslauselmalla 2231.
Luen Iranin korkeimman johtajan, Ali Khamenein vastauksen: -
"Iranin läsnäolo Lähi-idässä ja Iranin ohjusasia -
eivät liity mitenkään Iso-Britanniaan, Ranskaan tai Saksaan, -
varsinkaan, kun ne itse omistavat tuhoisia ydinohjuksia."
"Muuttakoot omia tuhoisia väliin- tulojaan ennen kuin sanovat mitään."
Mitä tämä merkitsee? - Kyse on vaikeuksista -
palata sopimuksen tielle.
Se ei riipu vain Yhdysvaltojen päätöksestä palata, -
mikä on itsessään vaikeaa, vaan myös Iranista.
IAEA:n raportissa kerrottiin 2,5 tonnista rikastettua uraania, -
mikä on 12 kertaa sopimuksessa hyväksytyn verran.
Siinä Iran rikkoo sopimusta.
Iranissa on kovan linjan edustajia. Luit korkeimman johtajan lausunnon, -
että Iranin ei tarvitse palata sopimukseen -
vaan jatkaa valitsemallaan tiellä.
Toiset Iranissa vaativat uusia neuvotteluja, -
jotta painostusta ja pakotteita lievennettäisiin.
Iran on joutunut kärsimään niistä.
Osa sopimukseen palaamisen haasteista liittyy kahteen asiaan: -
onko sopimus sama kuin edellinen ja mistä muusta neuvotellaan?
Jatkan siitä, mistä kysyit kenraali Kuperwasserilta.
Israel ei ole huolissaan vain uraanista ja ydinohjelmasta.
Huoli koskee myös ballististen ohjusten ohjelmaa -
ja laajasti Iranin suunnitelmia Lähi-idässä, terrorismia -
sekä pakotteita ja mahdollisuuksia pysäyttää näitä toimia.
Jos laaditaan puitteet, joilla Iranin toimia pysäytetään tai rajoitetaan, -
ja jos sopimus on erilainen kuin edellinen, -
eräät Israelissakin saattavat pitää sitä tervetulleena tietyin edellytyksin.
Niinpä Iranin korkein johtaja sanoi, että joistain asioista ei neuvotella, -
ja jos neuvotellaan, he sanelevat ehdot.
Se voi olla neuvottelustrategia: "Puitteemme ovat nämä."
Tai se voi olla keino ehkäistä sisäistä väittelyä Iranissa ja muualla siitä, -
miltä sopimus voisi näyttää ja pitäisikö ylipäätään neuvotella.
Pitäisikö sittenkin jatkaa niin kuin nyt, -
koska tilanne on sellainen, joka voidaan vielä hyväksyä, -
ja asettaa ydinaseohjelma etusijalle -
talouden ja pakotteiden lieventämisen ohi?
Tätä Iranin kovan linjan edustajat vaativat.
Tohtori Heinonen, olet määritellyt Iranin ballististen ohjusten ohjelman -
yhdeksi kriittiseksi tekijäksi, jonka se tarvitsee ydinaseen valmistamiseen.
Asiaa koskevien YK:n turvallisuus- neuvoston päätöslauselmien mukaan -
YK on vaatinut Irania pidättäytymään -
ydinkärkien kantamiseen soveltuvien ohjusten -
sekä liitännäisteknologian valmistamisesta.
Iran on uhmannut vaatimusta ja pitänyt sitä merkityksettömänä.
Se on onnistunut lähettämään tällaisen ohjuksen avaruuteen -
asettaakseen sinne satelliitin, ainakin omien sanojensa mukaan.
Onko Iran jo pian siinä vaiheessa, -
että se voi valmistaa ydinaseen?
Kuinka kaukana se tilanne on?
Kykeneekö Iran valmistamaan sen, -
ilman että kansainvälinen yhteisö huomaa?
Vastaisitko maallikkojen termein?
Kiitos hyvästä kysymyksestä.
Tässä palataan siihen, millaisen uuden sopimuksen haluamme saada.
Asiaa voisi verrata kivääriin ja luotiin.
Luoti on ydinase ja kivääri on ohjus.
Ongelma ei ratkea vain pysäyttämällä luotien valmistus, -
kun toisella on jo kivääri.
Pulma on siinä, että sopimuksessa ja päätöslauselmassa 2231 -
ei oikeastaan käsitelty tätä asiaa.
Emme tällä hetkellä oikein tiedä, -
mihin Iranin ohjusohjelma pystyy.
En tarkoita vain mannertenvälisen ohjuksen kehittämisen osalta -
vaan myös lyhyen ja keskipitkän kantaman ohjuksia.
Onko niitä suunniteltu kantamaan ydinkärkiä? Mikä tilanne on?
Nähdäkseni näihin kysymyksiin ei saatu vastausta, -
kun IAEA käsitteli Iranin ydinohjelman mahdollista aseulottuvuutta.
Kansainvälinen yhteisö menetti mahdollisuuden siinä.
Tarkkailua ei ole tehty viiteen vuoteen. Emme tunne tilannetta.
Tämä on yksi asia, joka pitää käsitellä.
Valitettavasti siitä tulee vaikeaa, -
koska Iran on esittänyt kolme ennakkovaatimusta muille osapuolille.
Ensiksi muiden on ensin täytettävä kaikki sopimusvelvoitteensa.
Toiseksi Iran ei aio keskustella toiminnastaan Lähi-idässä.
Se ei liity ydinohjelmaan.
Kolmanneksi se ei halua keskustella ohjusohjelmasta, -
koska katsoo sen oikeudekseen.
Kuinka nämä sovitetaan yhteen?
Siinä Yhdysvaltojen uutta hallintoa testataan, -
onnistuuko se kokoamaan kansainvälisen koalition.
Koska tilanne on tällainen, koalition on oltava laajempi -
kuin vain ne viisi maata, jotka viimeksi neuvottelivat Iranin ydinohjelmasta.
Yhtälöön on otettava mukaan eräitä Lähi-idän maita.
Ei välttämättä suoraan neuvotteluosapuoliksi -
mutta katsomaan, että sopimus voidaan hyväksyä.
Sen lisäksi tarvitaan -
radikaaleja rajoituksia uraanin rikastamisen ohjelmalle.
Aivan. - Ohjusohjelman rajoitusten lisäksi.
Aivan. Kenraali Kuperwasser, -
luuletko, että tuleva Bidenin hallinto on valppaampi -
kuin Obaman hallinto, joka neuvotteli edellisestä sopimuksesta?
Vaatisiko uusi hallinto laajempaa ja kattavampaa sopimusta, -
jossa otetaan huomioon myös alueelliset toimijat?
Saudi-Arabian ulkoministeri vaati P5++ -koalitiota, -
jossa myös Saudi-Arabia olisi mukana -
Saksan, Venäjän, Kiinan, Ranskan ja Iso-Britannian ohella.
Vai olisiko P5+++ -koalitio mahdollinen, -
eli että Israel tulisi mukaan yhtälöön tuomaan omat huolenaiheensa esille?
Ovatko kaikki vaihtoehdot yhä auki?
Iranin näkökulmasta Trump hävisi ja Iran voitti.
He uskovat Bidenin palaavan ydinsopimukseen alkuperäisin ehdoin.
Sen jälkeen kun Biden ja eurooppalaiset ovat tehneet osansa, -
Iran palaa sopimukseen ilman muutoksia.
Ymmärrän, miksi jotkut Bidenin hallinnossa puhuvat siten, -
että Iran luulee näin tapahtuvan.
He kuuluivat edeltävään Obaman hallintoon -
ja olivat neuvotteluissa mukana.
Heidän mielestään kaikki Trumpin teot pitää kumota -
ja sopimukseen pitää palata.
He uskovat, että keskustelemalla Iranin kanssa -
Iran saadaan vakuutettua mukaan -
kansainvälisen yhteisön myönteiseen jäsenistöön.
Näkemys on tietenkin hölynpölyä.
He uskovat, että näin voi tapahtua.
Jos halutaan parempi sopimus, on tärkeää tehdä Iranille selväksi, -
että sen käsitys tilanteesta on väärä. Trump hävisi, Biden voitti. Ei Iran.
Bidenin on opittava sopimuksen heikkouksista.
Hän ymmärtää, että sopimukseen on tehtävä muutoksia.
Sopimus ja Iranin käytös eivät olleet täydellisiä.
Israelin Teheranista tuomien ydinarkistojen tiedoista -
ja Iranin toimista siitä asti, kun Trump jätti sopimuksen ja jo ennen sitä, -
on opittu, mitkä Iranin todelliset aikeet ovat.
Saudi-Arabialla, Irakilla, Bahrainilla, Israelilla ja monilla muilla -
on hyvä syy varoittaa Bideniä olemaan tekemättä sitä virhettä, -
että antaa Iranin uskoa saaneensa tämän valtaansa, -
koska sillä ei saavuteta mitään.
Sopimukseen palaamisella on edellytyksiä.
Israel ja Saudi-Arabia eivät vastusta kaikkia sopimuksia vaan huonoja.
Mahdollisuus on kypsynyt painostuksen ansiosta, -
sen ansiosta, että kaikki vaihtoehdot ovat auki -
ja että Iran on pidetty eristyksissä, -
kunnes se on valmis käyttäytymään ja tekemään muutoksia sopimukseen -
ohjusten ja Lähi-idässä toimintansa ja terroristien tukemisen suhteen.
Pompeo luetteli 12 tällaista asiaa.
Bidenin hallinnon ja tulevan ulkoministerin, Antony Blinkenin, -
on tehtävä selväksi, -
että Yhdysvallat valitsee tämän politiikan ja varmistaa, -
että Iran ei saa valmiutta valmistaa ydinaseita -
eikä ydinaseita itsessään.
Sitä tarvitaan nyt.
Israelin ja Saudi-Arabian ei tarvitse olla neuvotteluhuoneessa.
Ei tarvitse eurooppalaistenkaan. Asia on Yhdysvaltojen ja Iranin välinen.
Kaikki tarkkailevat neuvotteluja ja antavat neuvottelijoille neuvoja.
Kysymys kuuluu, kuka on niskan päällä.
Tulevassa Yhdysvaltojen hallinnossa on nähtävissä se taipumus, -
että se saattaa antaa myönnytyksiä -
Trumpilta peritystä yliotteestaan.
Se ei minusta ole hyvä tapa käsitellä tätä erittäin tulenarkaa tilannetta.
Aivan. Tohtori Boms, -
ohjelma-aikaa on enää vähän, joten kysyn vain kahdesta asiasta.
Kenraali Kuperwasser mainitsi tulevan Bidenin hallinnon ulkoministerin.
Hän on ottanut elämäntehtäväkseen antisemitismin vastustamisen, -
ja hän on holokaustin selviytyjien poika.
Salliiko hän juutalaisten tuhoamista vaativan valtion -
saada joukkotuhoaseita vai onko hän Obaman hallintoa valppaampi?
Ja toiseksi, ovatko kaikki vaihtoehdot auki sopimusneuvotteluissa?
Useat seikat viittaavat siihen, että valittu presidentti Biden -
ei ole Trumpin eikä Obaman kaltainen.
En usko, että hän antaa Iranille vapaat kädet.
Hänellä on muitakin tärkeitä haasteita, -
kuten pandemia ja talous sekä Lähi-idän liittolaisuudet.
Lähi-itä on muuttunut. Iran on yksi haasteista, muttei ainoa.
Bidenin on tasapainoiltava sopimuksen muokkaamisen -
ja tärkeiden Lähi-idän liittolaisuuksien välillä, sekä nykytilanteen kanssa.
Nämä intressit hänen on otettava huomioon.
Jos sopimus solmitaan, sen on oltava uudenlainen.
Toivon, että ulkoministeri johtaa neuvotteluja.
En usko, että asiaa käydään ratkomaan silmät sidottuna.
Yrittääkö Yhdysvallat jälleen lepyttää vihollisia liittolaisten kustannuksella?
Toivon, että se on oppinut virheistään. Pohditaan sitä tulevissa ohjelmissa.
Aivan. Vielä viimeinen asia: -
Israelin poliittinen tahto toimia.
On kuultu uutisia salaisista tapaamisista eri paikoin.
Uskotko, että poliittista tahtoa on muodostaa liitto Irania vastaan?
Uskon, että nämä hiljattaiset tapaamiset, -
kuten Muhammad bin Salmanin ja pääministeri Netanjahun tapaaminen,-
kertovat Yhdysvaltojen uudelle hallinnolle, Lähi-idälle ja Iranille, -
että Lähi-itä pysyy lujana Iranin kysymyksessä.
USA:n liittolaiset, kuten Saudi-Arabia ja Arabiemiirikunnat, -
odottavat Bidenin hallinnolta jämäkkää linjaa.
Aikamme päättyi.
Kiitos, kenraali Kuperwasser, tohtori Heinonen ja tohtori Boms.
Kiitos myös katsojille. Ensi kertaan!
Suomennos: Maija Tuukkanen