STUDIO JERUSALEM
Shalom, välkommen till Studio Jerusalem.
När två månader återstår tills den förmodade segraren Biden svärs in -
rör sig övergångsprocessen långsamt framåt på väg mot maktskiftet.
Biden överväger utnämningar till ministrar, Vita huset och myndigheter -
medan Trumps administration håller tillbaka hjälp i fråga om information, -
lokaler och tjänster utifrån anklagelser och rättsprocesser om valfusk.
Medan Mellanöstern samlar sig inför ett förväntat maktskifte i USA -
står Israel inför utmaningen att bevara USA:s stöd över partigränserna -
till Israel sedan flera årtionden. För att bedöma nuläget och -
framtidsutsikterna har vi från Washington, DC med oss via länk -
herr Robert Silverman, föreläsare vid Shalem College, f d ordförande -
- för AFSA, välkommen. - Tack.
Via länk från Jerusalem har vi med oss ambassadör Yoram Ettinger, -
expert på Mellanöstern och relationen USA-Israel, välkommen.
- Tack. - Här i studion finns vår analytiker -
herr Amir Oren och låt oss börja med en fråga om anklagelserna från -
Trump-administrationen om valfusk. Alla utgår från att Joe Biden är -
den tillträdande presidenten efter de projicerade delstatsresultaten -
för elektorsröster. Alla tvister måste vara lösta före ett datum -
som är reglerat i konstitutionen och som är den 8 december.
Varför har omvärlden så bråttom att erkänna Biden som segrare?
Vill man vara riktigt teknisk måste vi vänta tills elektorerna har avlagt -
sina röster i januari och elektorer kan vara trolösa och dra ut på det -
så att det till slut måste avgöras av Högsta domstolen.
Men det är ett sorts arbetsnamn på Joe Biden eftersom världssamfundet -
avskyr vakuum och ovisshet och TV-bolagen har fått namn om sig -
att de rätt kan bedöma delstatsresultat för som vi alla vet är detta inte -
ett samlat val utan 50 fristående val plus tre elektorer från enheter som -
inte är delstater. Så det har blivit vedertaget att det som TV-bolagen -
säger kommer att visa sig sant.
- Men historiskt sett, och jag har gått igenom samtliga val de senaste -
årtiondena, så är det först när den ena kandidaten erkänt sig besegrad -
som omvärlden har kommit med gratulationer till Washington -
och den som förmodas tillträda som president.
I den här situationen, som kanske är den första i sitt slag, har det -
inte varit så och Trumps administration går vidare med -
olika rättsärenden och driver dem till 8 december utifrån konstitutionen.
- Vi får snart svaret för 8 december är inte långt borta men det här är form -
utan innehåll. I praktiken är det svårt att se, även om det finns historiska -
fall där resultatet i en delstat ändrats från valdagsprognos till slutresultat, -
men det är svårt att se hur Biden kan förlora de 36 elektorsröster över 270 -
eller 37 över 269 så att det skulle bli oavgjort med Trump.
Så vi får göra förbehållet att detta kan ändras men om vi vill analysera -
vad som kommer att hända de närmaste åren i stället för att -
fokusera på möjligheten att Trump får ännu en ämbetsperiod -
vilket skulle ge ett tråkigare samtal, så blir det mer givande att försöka -
analysera hur en eventuell president Biden kan tänkas agera.
- Javisst. Herr Silverman, ett par aspekter utifrån president Trumps -
gångna fyra år och nu fyra möjliga år med Biden. 2016 undertecknade -
50 republikanska säkerhetsrådgivare ett brev som handlade om en möjlig -
Trump-administration och varnade då: "Trump skulle bli den mest vårdslösa -
presidenten någonsin. Han saknar karaktär, värderingar och erfarenhet.
Han skulle sätta USA:s säkerhet och välstånd på spel."
Det sa republikaner då, bland annat sändebudet till Syrien från 2019 -
James Jeffrey som du även känner personligen.
Han intervjuades nu i flera medier och tog tillbaka sin tidigare åsikt -
om president Trump eftersom han nu lämnat posten och kunde uttala sig,
Han ändrade ståndpunkt utifrån Trump-administrationens agerande -
på marken, vilket förstås väcker viss uppmärksamhet.
Han gav även en egen analys inför framtiden och sa att han förväntade -
sig kontinuitet i USA:s Mellanöstern- politik. Tror du vi kan förvänta oss -
kontinuitet från Trump till Biden trots deras retorik?
Bra fråga, Jonathan. Jag hoppas det. USA:s nationella intresse ändras inte -
i Mellanöstern av en ny administration och det bör finnas kontinuitet.
Som du sa tillsattes min förra chef Jim Jeffrey av Trump-administrationen -
efter att han undertecknat ett av "aldrig-Trump-breven" -
och hans uppgift är att försäkra allierade att det blir en kontinuitet.
Han var inte heller den ende som uttalade sig mot Trump 2016 -
men senare blev utnämnd: vi har även Elliot Abrams som också -
är republikan och kritiserade Trump i valrörelsen 2016 men nu är ansvarig -
- för Iran, ett mycket tung post. - Ja.
Så jag hoppas på kontinuitet men några saker oroar mig,
Mellanöstern är ett av få områden där Biden skulle ärva ett ganska bra -
läge där en förbättring skett de här fyra åren. Nu har vi en spännande -
ny allians mellan Israel och gulfstater med Saudiarabiens inofficiella stöd.
Det är en vändpunkt i Mellanöstern och ett resultat av Trumps fredsplan -
vilket parterna själva har sagt. Det skulle Biden ärva så jag undrar: -
"Kan de upprätthålla det?" och där är jag orolig.
Jag ska ge tre korta skäl för min oro. Det första är det traditionella -
förkastandet från en ny president av företrädarens politik.
Det är tyvärr en partisk tradition i USA där den nya administrationen säger: -
"De andra visste inte vad de gjorde, vi börjar om på nytt."
Vi såg det 1992 i övergången från George W Bush till Clinton -
när Madrid-processen och den multilaterala fredsprocessen -
tilläts fortsätta men saknade prioritet och i stället inleddes Oslo-processen -
med en annan dynamik. Det finns många andra exempel.
Så allt som kan kopplas till Trumps fredsplan vill kanske Biden undvika.
Skäl nummer två är Iran. Den nya pro-amerikanska alliansen -
i Mellanöstern är uppbackad av en mycket hård politik mot Iran -
och en Biden-administration skulle försöka med nya förhandlingar -
med Iran och det tror jag skulle oroa våra israeliska och arabiska allierade.
Det skulle bli svårt att utvidga alliansen. Skäl nummer tre är -
att en Biden-administration redan signalerat att de skulle omvärdera -
relationen till Saudiarabien, som de inte är nöjda med.
Biden själv har historiskt en trasslig relation med Saudiarabien.
Vad man än tycker om saudierna är de den stora maktfaktorn bakom -
den nya alliansen och de stöttar den så alla försök att attackera dem -
och förändra relationen vore ovist. Låt oss hoppas att de avstår.
En avslutande ljuspunkt är att vi skulle känna till många av personerna -
i en Biden-administration eftersom de fanns i Obamas administration.
Ett namn det prats om är Dan Shapiro som i sju år var USA:s ambassadör -
till Israel och han var definitivt en viktig rådgivare till Biden före valet -
så vi kommer känna igen namnen och vi kommer se erfarna personer.
- Ambassadör Ettinger, hur ser din analys ut av det faktum att -
Jerusalem verkar ha svårt att formulera sig eller uttala sig -
kring kandidaterna och den förmodade segraren Joe Biden.
Går vi tillbaka till 2016 och kvällen den 9 november när Hillary Clinton -
erkände sig besegrad var Netanjahu en av de första att gratulera Trump: -
"Tillträdande president Trump, min vän, gratulerar till att du blivit -
vald till USA:s näste president. Du är en god vän till Israel.
Du har konsekvent uttryckt ditt stöd vilket jag uppskattar djupt."
Sedan talade han mer om den starka alliansen mellan USA och Israel.
Nu flera år senare och läget är som sagt inte helt klart, men Netanjahu -
har gjort ett uttalande, en dag senare jämfört med 2016, -
där han gratulerade Biden och Harris men undvek termen "president elect" -
och talade inte direkt om en seger utan lade i stället en grund -
genom att tala om alliansen mellan länderna och det faktum att -
Joe Biden varit en stark anhängare av Israel under sina 46 år av tjänst.
Ser du en utmaning för en höger- regering i Israel att acceptera, -
inte en seger för demokraternas kandidat, men en förlust för -
den republikanske kandidaten som inte bara gett sitt uttalade stöd -
till Israel utan också gjort skillnad på marken -
med så många framgångar för Israel de här åren?
Frågan gäller inte Trump eller Biden utan handlar om olika världsbilder.
Den syn som präglade Obama-Biden kontra den som präglat Trumps tid.
Då talar vi bland annat om en kosmopolitisk världsbild -
som ser USA:s unilaterala nationella säkerhetsagerande som underordnat -
en multilateral konsensus eller inverkan, som i fallet 2015 med -
avtalet med Iran. Biden själv och hans tänkbara säkerhetsrådgivare, -
utrikesminister och ambassadör till Israel har uppenbarligen -
en mycket mer kosmopolitisk världs- bild än fokus på USA:s unilaterala -
nationella säkerhetsagerande. Deras världsbild är kopplad till -
försvarsbudgeten. De åtta åren med Obama-Biden minskade avsevärt -
USA:s försvarsbudget medan Trump under sina fyra år har ökat den igen.
Det har ökat USA:s avskräckning vilket i sin tur har ingjutit mod i -
USA:s allierade i Mellanöstern och bortom den. Frågan om Iran: -
Vill man närma sig Iran som Obama- Biden och alla potentiella toppnamn -
inom försvar, säkerhet, utrikespolitik i en Biden-administration eller -
vill man fortsätta den militära och ekonomiska pressen på Iran?
Att återvända till Obama-Bidens attityd mot Iran skulle vara ett hårt slag -
mot alla pro-amerikanska moderata arabregimer från Egypten, -
Jordanien och särskilt Saudiarabien, och UAE, Bahrain och Oman -
och till och med Kuwait. Och det skulle tas emot med jubel -
av ayatollorna, Muslimska brödra- skapet och alla anti-amerikanska -
aktörer i Mellanöstern. Världsbilden berör även islamisk terrorism: -
Underskattar man den som under Obama då man kallade det -
"våld på arbetsplatsen" [attentatet 2009 vid Ft Hood] och blundar för -
dess direkta inverkan på den inrikes säkerheten i USA -
eller ser man realistiskt på islamisk terrorism som ett allvarligt hot -
mot den nationella säkerheten i USA? Och i fråga om fredsprocessen: -
Förstår man eller förstår man inte att verkligheten i Mellanöstern är den -
att om man distanserar sig från den palestinska frågan ökar man -
utrymmet för israelisk-arabiska fredsprocesser vilket bevisas av -
fredsavtalen med Egypten, Jordanien, UAE, Bahrain, Sudan?
Eller återvänder man till den naiva, distanserade världsbild -
som antar att den palestinska frågan har en viktig roll och vetorätt -
i fredsprocessen? Sist men inte minst: synen på Israel. Sänder chefen -
i Vita huset budskapet att Israel inte är en mottagare av utländskt bistånd -
utan en unik allierad som multiplicerar USA:s styrka eller använder man det -
som felaktigt kallas utländskt bistånd som ett påtryckningsmedel för att -
pressa Israel till nya eftergifter?
- Ja. Herr Oren, våra framstående gäster har båda nämnt avtalet 2015, -
JCPOA eller kärnavtalet med Iran, och de har goda skäl att göra det.
Även under debatten mellan Kamala Harris och vicepresident Pence -
där hon fördömde Trumps relationer med Kina och Ryssland men -
samtidigt sa hon att USA måste ansluta igen till JCPOA där Kina -
och Ryssland är två stora parter. Hur som helst, om vi fokuserar på -
kärnan så i samband med den första debatten mellan Trump och Biden -
sa USA:s chef för nationella under- rättelser Ratcliffe: "Vi har bekräftat -
att viss väljarinformation har erhållits av Iran och separat av Ryssland.
Dessa data kan användas för att sprida falsk information -
till registrerade väljare." I slutet av uttalandet sa han även: -
"Vi har redan sett Iran skicka bluffmejl för att skrämma väljare, -
skapa social oro och skada president Trump."
Bluffmejlen utgav sig för att komma från Trump-anhängare.
Tidigare, 1 oktober, hade Twitter gått ut och sagt att de efter information -
från FBI hade stängt ca 130 konton som verkade höra hemma i Iran -
och försökte störa det offentliga samtalet under den första debatten.
På själva valdagen 3 november besökte Irans utrikesminister Zarif -
både Kuba och Venezuela som ju är brinnande motståndare till USA.
Och efter Bidens förmodade seger, trots att ayatollan och hans olika -
rådgivare upprepade gånger sagt i iranska statsmedier -
att det inte spelar någon roll vem som vinner för USA är ändå Irans fiende...
Men i slutändan, kan vi ändå förvänta oss en ny Biden-politik -
gentemot Iran utifrån att iranierna själva är övertygade om att när de -
gett så mycket hjälp till Bidens sida kommer hans administration -
rädda Iran och deras ekonomi och kompensera Iran för allt Trump gjort?
Eller ska vi förvänta oss kontinuitet?
Några olika punkter utifrån din fråga. Om det kom hjälp från Iran var den -
marginell och gjorde ingen skillnad. Departementet för inrikes säkerhet -
har sagt att det här var det säkraste valet någonsin. Ingen utländsk aktör -
har manipulerat valresultatet, det går de i god för.
Vi talade om kontinuitet tidigare och när Trump tillträdde berömde -
han sig av att han gjorde en U-sväng mot den tidigare Iran-politiken, -
både utifrån hans vilja att uppfylla vallöften och -
utifrån innehållet i just det vallöftet. På motsvarande sätt skrev Biden, -
redan innan han vann nomineringen, en tung artikel i "Foreign Affairs" -
där han lovade att gå tillbaka och förhandla fram ett "JCPOA 2.0" -
så ett nytt avtal, om än inte en kopia av JCPOA.
Så det var hans uttalade politik och han har mandat att genomföra den.
- Exakt samma sak tänkte Trump administration göra, det har de sagt.
- Ja, men eftersom JCPOA var Obamas "misslyckande" som Trump -
säger, vill han inte återgå till JCPOA, och av samma orsak vill Biden det.
En sista punkt: Netanjahu har nu varit premiärminister i 14 år.
De första tio åren, både på 90-talet och nu, hade han oturen att arbeta -
med demokraternas presidenter, först Clinton och därefter Obama.
Då var det republikanske talmannen Newt Gingrich som var Netanjahus -
allierade vilket både Bill och Hillary Clinton ogillade.
Nu måste han åter arbeta med en president från demokraterna -
efter att han gett sitt och Likuds uttryckliga stöd till republikanerna.
Så det finns inrikespolitiska aspekter för Israel i detta -
och när Netanjahu besökte kongressen 2015 för att motarbeta -
Obama tog han en risk som kanske gav kortsiktiga resultat -
men som han kanske får sota för nu.
- Herr Silverman, kan vi förvänta oss helade band mellan Netanjahu och -
Biden nu eller en återupprepning av Obamas politik som visserligen -
såg till Israels nationella säkerhetsintressen -
men som politiskt inte var engagerad för Israels intressen?
- Mycket bra fråga. En positiv sak är att Israel är unikt i Mellanöstern -
genom att det har starkt stöd i USA:s bägge partier.
Det finns starka demokrater som stödjer Israel och jag tror Biden -
ser sig som ledaren för den gruppen. Jag vill återknyta till Saudiarabien -
där det verkligen inte finns några goda relationer till Bidens läger -
så det skulle kunna innebära att Israels roll under en president Biden -
blir ännu starkare i regionen eftersom Israel är det enda landet -
som har starka band till båda sidorna i USA. Ta till exempel Turkiet.
En av de sista världsledarna att gratulera Biden var Erdoğan -
för han har haft en bra relation med Trump -
och har inte en särskilt bra relation med Biden så Israel...
- Vi får återkomma till ämnet för tiden är nästan slut -
och jag hade velat höra från ambassadör Ettinger men tyvärr...
Jag ska bjuda in er igen så vi får fortsätta diskussionen.
Tack till ambassadör Ettinger, herr Silverman och herr Oren för i dag.
Tack till våra tittare. Vi ses nästa gång.
Översättning: Cecilia Kärnbo Himlen TV7