Tervetuloa Jerusalem studioon.
Meneillään on juutalaisten vuosittainen syysjuhlien kausi.
Moni ottaa vapaata töistä juhliakseen perheensä kanssa.
Tänä vuonna tilanne on kaukana normaalista. Koronan toinen aalto -
on iskenyt Israelia ankarasti. Sairaalahoitoa tarvitsevien määrä -
kasvaa tasaisesti ja hoitotilat ovat jo lähes täydessä käytössä.
Viranomaiset päättivät asettaa uuden sulun, mutta sääntöihin -
mukautuminen on vajavaista. Kuinka vakava kriisi on ja mitä pitäisi tehdä -
jotta vaara lieventyisi ja talous välttyisi syvältä lamalta?
Aihetta diagnosoimassa ja ennustamassa ovat -
tohtori Fadi Ismail Haifasta, -
joka on terrorismin vastaisen instituutin tutkija IDC Herliyahissa, -
Jerusalemista mukana reservin prikaatinkenraali Jossi Kuperwasser, -
joka on Jerusalemin poliittisen tiedotus- ja tutkimuskeskuksen -
Lähi-idän kehitysasioiden projektijohtaja.
Studiossa kanssamme TV-analyytikko Amir Oren.
Kerrotko meille kuinka vakava tämä koronakriisi oikein on?
- Kaikki tunnemme runoudesta kuuluisan lauseen -
"yksikään ihminen ei ole saari".
Mitä pandemiaan tulee, yksikään maa ei ole saari.
Kaikilla maailman mailla on samat ongelmat.
Israel ei ole poikkeus terveysasioiden ja talouden tasapainottelussa.
Mitä enemmän ihmisiä lukitaan koteihinsa, -
ja käsketään lapsia pysymään poissa kouluista, -
sitä suuremmin talous kärsii.
Jos talouden annetaan kukoistaa, -
ihmiset saisivat tartunnan.
Ja kuten mainitsit, terveydenhuolto- järjestelmä saattaisi romahtaa.
Mikä tällä kertaa on ainutlaatuista Israelin suhteen?
Kuten sanoit viikko sitten, Israelissa alkoi toinen sulku tänä vuonna.
Siten se on ensimmäinen maa koko maailmassa joka käynnisti -
toisen sulun.
Terveydenhuollon ja talouden lisäksi -
ongelmana on myös kansalaistottelemattomuus.
Sosiaaliset normit ja poliittinen kulttuuri Israelissa on mitä on.
Ihmiset etsivät keinoja kuinka kiertää sääntöjä.
Koska demokratian luonne on hyvin herkkä -
sekä se mitä kaikkea se tuo mukanaan, mielenosoitukset -
ja protestit ovat sallittuja.
Toiset menivät ja sanoivat protestoivansa ja osoittavansa mieltä.
Toiset taas pääsivät luetteloimaan näitä rikkomuksia.
Israelin hallituksella on pulma: -
jos se yrittää asettaa vielä tiukemmat ohjesäännöt, -
eikä kansa mukaudu niihin, mitä se voi tehdä?
tämä on yhtä lailla hallinnollinen kriisi -
kuin se on terveyden ja talouden hoidossakin.
- Tri Ismail, te olette lääketieteen tohtorina tutkinut tätä -
ja antanut neuvoja hallituksen ylemmille viranomaisille -
sekä (USA:n) kongressissa ja täällä Israelissa.
Ovatko nämä toimet ja keinot joita hallitus -
panee nyt käytäntöön, ovatko ne yhtä pitäviä -
asiantuntijoiden antamien neuvojen kanssa?
He tietävät terveydenhoidon ja terveen talouden tasapainon merkityksen.
He joutuvat kuitenkin toimimaan poliittisen harkinnan varjossa.
Johtuen valtion demokraattisesta luonteesta, kuten hra Oren totesi.
- Tämä on mahtava kysymys.
Mielestäni tähän voi vastata -
kysymällä millainen tapaus tämä on. Onko se terveydenhoidollinen tapaus,
koska lääketieteellinen tapaus se ei ole.
Useat kysymyksesi vihjaavat siihen että meillä on kansallinen hätätila -
joka alkoi kansanterveydellisenä asiana.
Se johtaakin kysymykseen ketkä ovat ne ammattilaiset, -
jotka voivat antaa hyviä neuvoja hallitukselle miten toimia.
Tämä on yksi osatekijä.
Toinen on tämä: sain hiljattain valmiiksi tutkielman, -
joka tutki israelilaisten reaktioita tähän ensimmäisen 100 päivän aikana
Siitä lähtien kun korona julistettiin pandemiaksi.
Käytin metodia mittaamaan hallituksen vastatoimia.
Se oli hallituksen 13 vuotta sitten kirjoittama suunnitelma, -
joka oli mallinnettu USA:laisesta suunnitelmasta. Olin itsekin -
osallisena suunnitelman kirjoittamiseen ja aiheena on -
miten toimia pandemiassa.
Löysimme paljon asioita mitä hallitus suunnitteli, ja mitä itse asiassa teki.
Kolmas asia on, -
ja tämä yleensä ärsyttää kollegoitani, -
että Israelilla meni aluksi hyvin. Pandemian puhjetessa -
jokainen toivoi olleensa Israelin asemassa helmikuussa 2020.
Maalla on vain yksi kansainvälinen sisääntulopaikka.
Se on suhteellisen helppo sulkea.
Maalla on suhteellisen nuori väestö.
Tiesimme pandemiasta kuukausia etukäteen.
Tiesimme siitä jo marraskuun lopulla, tästä voi toki väitellä.
Maailmalla oli jo käytettävissä olevia kokemuksia asiasta.
Sää oli lämpenemässä, joten influenssan kaltaiset taudit -
olivat jo väistymässä.
Meillä on hyvä hallinto ja fantastinen ensivaste-järjestelmä -
sekä lääkintäjärjestelmä.
Vaikka muut voivat olla toista mieltä, -
etenkin kollegani ja opettajani hra Oren, -
meillä on mielestäni hyvin kurinalainen kansa, ainakin se oli sitä alussa.
Sekä hyvin keskusjohtoinen hallitus.
Meillä oli nämä edut jotka toimivat Israelin eduksi.
Tämä suunnitelma oli jo valmiina olemassa siis.
Kun kysytään miten saadaan em. asiat tasapainoon, -
niin voidaan todeta meillä olleen tekijöitä jotka olisivat voineet auttaa.
Heti kun ymmärsimme että kyseessä ei ainoastaan ole -
kansanterveydellinen asia vaan myös kansallinen kriisi.
Jos me olisimme luottaneet -
näihin kansallisiin etuihimme, -
niin olisimme voineet nähdä paljon parempia tuloksia kuin nyt.
Tietysti on helppo sanoa asioita hallituksen ulkopuolelta enkä kritisoi -
mutta menetimme mahdollisuuksia heti alussa.
Kuten sanoin olemme tutkineet 100 ensimmäistä päivää -
ja kerron siitä mielelläni myöhemmin.
- Todellakin. Tuo mielenkiintoinen pohja noille 100 päivälle -
vihjasi menestyksekkääseen hoidon alkuun pandemiassa.
Jopa maat jotka eivät aina näe Israelia hyvässä valossa -
ovat toimittaneet paljon artikkeleita kansainvälisessä mediassa -
Israelin menestyksekkäästä koronan hoidosta -
sen ensimmäisen aallon aikana.
Nyt Israelissa on kuitenkin maailman korkein koronatartuntojen määrä.
Se vuorottelee Bahrainin kanssa tilastojen kärkipaikalla, -
kilpaillen muutaman muun maan kanssa joilla on samoja ongelmia.
Talous tulee tuhotuksi yhä uudelleen.
Tauti on iskenyt sen useisiin alueisiin.
Tämä nostaa kysymyksiä Israelin kyvystä vastatoimenpiteisiin.
Ovatko puolustustahot ottaneet aktiivisen roolin -
kriisin hoidossa, kenraali Kuperwasser?
- Heille ja sotavoimille on selvää että kyseessä on kansallinen kriisi.
Se tarkoittaa sitä että turvallisuusyhteisöjen täytyy -
osallistua sen vastaiseen taisteluun. Tämä oli selvää alusta lähtien.
Myös tiedustelutahot ottivat osaa -
ja auttoivat hallitusta käsittelemään kriisiä.
Tarpeet ovat nyt tosin muuttuneet, -
tiedustelu on osallisena tilanteen arvioimisessa, -
tiedon analysoinnissa ja tuo esiin mahdollisia seurauksia, -
mikäli mitään ei tehdä.
Sen analyysit ovat olleet tärkeitä hallituksen päätöksenteossa.
Tiedot osaltaan johtivat hallituksen päätökseen sulusta.
Tämä on yksi seikka.
Sotavoimat ovat aina olleet valmiina ottamaan lisää vastuuta.
Sekä ratkaisujen tarjonnassa taudinkantajille -
jotka eivät ole vakavia tapauksia, -
sekä huolehtia niiden ihmisjoukkojen tarpeista joissa tartunta on suurta -
etenkin punaisissa kaupungeissa, kuten sanotaan.
Etenkin arabi- ja haredi-juutalaisten yhteisöissä.
Keinoja olisi hyvin monta.
Sotavoimat ja puolustustahot olivat ja ovat sitoutuneita -
kriisin hoitoon.
Vaikka ne joutuvat samalla käsittelemään Israelin muita haasteita
kuten kaikenlaisia Gazan kaistan hirmutöitä -
ja pohjoisen jännitteitä, -
ne eivät saaneet puolustustahoja hämääntymään koronan hoidosta.
Se on keskittynyt tukemaan hallitusta koronan vastaisessa taistelussa.
Yksi asialistalla ollut asia -
on ollut tartunnan saaneiden henkilöiden jäljittäminen -
keskustiedustelupalvelu Shin Betin eli Shabakin toimesta.
Tätä pidetään hyvin kiistanalaisena asiana.
Mutta kuitenkin sen käyttäminen helpotti määrittelemään -
ketkä piti laittaa eristyksiin.
Tiedustelutaho antoi merkittävän panoksen -
taudin vastaisessa taistelussa.
Mutta jopa puolustustahojen kyvyt ovat rajalliset.
He eivät voi pakottaa kansaa olemaan kuuliaisempi -
säännöille joita hallitus antaa noudatettaviksi.
Siksi meillä on nyt toinen aalto meneillään.
Meidän täytyy astua sulkuun jälleen.
Tässäkin aallossa puolustustahot ovat yhä sitoutuneet -
ja tekevät kaikkensa. Olen kuullut puheita kenttäsairaalan avaamisesta -
ja sen sellaisesta. Se on jälleen askel eteenpäin -
puolustustahojen tarjoamissa palveluissa -
ja kansallisten pyrkimysten tukemisessa.
- Todellakin. Herra Oren, kysyisin teiltä äsken kuulemamme valossa: -
Israel ei ole teknokratia. Sen poliittinen johto ei ole -
ammattijohtajistoa, se ei ole ammatillisesti varustettu -
mutta sillä on ammatilliset neuvonantajat jotka opastavat -
heitä toimimaan velvollisuuksiensa rajoissa.
Jokaisella johtajalla on poliittiset näkökohtansa.
Kun puhutaan pienemmistä lohkoista kuten arabeista tai ultraortodokseista -
tai muista Israelin lohkoista, -
ne ovat hyvin alttiita kuuntelemaan omaa väestöään -
sen sijaan että kuuntelisivat byrokraatteja, jotka ovat -
ammattilaisia toimimaan tällaisten kriisien ulkopuolella.
Kenraali Kuperwasser mainitsi että ultraortodoksinen väestö -
sekä arabiväestö, 40 kaupunkia luokiteltiin punaisiksi kaupungeiksi, -
koronan kriisipesäkkeiksi.
Se sai hälytyskellot soimaan hallituksen toimeksisaajalla.
Hän on ammattilainen joka sai tehtäväkseen saada muutos -
aikaan tartuntamäärissä.
Näemme yhä enemmän tilanteita joissa nuo lohkot -
käyttävät poliittisia kykyjään ja voimiaan muuntaakseen -
kansallisen kriisin lohkojen kriisiksi.
Miten näet tämän poliittisen yhtälön ja sisäisen kiistelyn, -
joka voi jopa horjuttaa hallituksen asemaa jossain vaiheessa, -
voiko se nousta tästä entistä parempana ja vahvempana, -
ottaen huomioon kaikki nykyiset haasteet?
- Tässä asiassa on useita tasoja.
Ensinnäkin, ammattilaiset -
kuten kenraali Kuperwasser, jotka huolehtivat turvallisuudesta -
tai hallituksen varautuneisuus - suunnittelusta -
tai tri Ismailin kaltaisia, jotka huolehtivat sekä lääketieteellisestä -
että hallinnollisista asioista. Nämä ammattilaiset voivat olla erimielisiä.
Vaikka kansanterveyden professorit -
olisivat valmistuneet samoista kouluista he voivat päätyä -
kuitenkin erilaisiin päätelmiin.
Se että joku on ammattilainen tai auktoriteettiasemassa -
kansanterveyden johdossa ei välttämättä tarkoita sitä -
että hänen suositustaan tulisi seurata.
Varsinkin kun on muitakin ammattilaisia joilla on sama kokemus
sekä muiden ammattilaisten luottamus, -
jotka ovat eri mieltä heidän kanssa.
Israelin terveysjärjestelmä on nääntynyt jo vuosia.
Maan terveystarkastaja on antanut useita raportteja -
joissa hän on tuonut asiaa esiin jo vuosia.
Pääministeri Netanjahu oli aikoinaan ajoittain myös terveysministeri, -
hoitaen ajoittain myös koko hallituksen asioita.
Nykyinen terveysministeri on haredi-yhteisön edustaja.
Netanjahu ei voinut erottaa häntä.
Vaikka hallitus koostuukin nyt kahdesta isosta blokista -
sekä haredeista, -
Netanjahu ei halua olla riippuvainen kilpailijastaan Benny Gantzista -
jos hän joutuu taisteluun haredien kanssa ja nämä jättävät hallituksen.
Oli se sitten oikea teko tai ei, Netanjahu ei toiminut -
ministeri Litzmanin toiveiden vastaisesti.
Tuolloisen (terveys)ministerin, sittemmin hän on siirtynyt -
toisiin tehtäviin. Nyt hän on jättänyt hallituksen kokonaan.
Tätä kriisiä on Israelissa verrattu Jom Kippur -sotaan.
Se ja Jitzhak Rabinin salamurha ovat tähän asti olleet -
rankimmat ja vakavimmat kokemukset -
Israelin 72-vuotisen olemassaolonsa aikana.
Jom Kippur -sodan tapahtumiin sisältyi -
Israelin äkillinen, kymmenien Fantom 4 -hävittäjien menetys.
Niitä tuli vähitellen lisää USA:sta.
Ongelmana ei ollut nuo lentokoneet vaan niiden miehistöt.
Israelilla ei ollut tarpeeksi lentäjiä eikä navigaattoreita, -
jotta se olisi voinut ottaa koneet käyttöön.
Miehistöt olivat saaneet joko surmansa, otettu vangeiksi -
tai haavoittuneet taisteluissa. Israelin ongelma ei ole nyt sairaalavuoteet -
tai sairaalalaitteisto vaan ylityöllistetty henkilökunta.
Ei ole tarpeeksi lääkäreitä ja hoitajia ja muita vastaavia ammattilaisia.
Kuulimme presidentti Trumpin sanovan -
hänen elämäkertakirjailijalle Bob Woodwardille, -
että hän päätti vähätellä kriisin suuruutta -
jotta kansa ei huolestuisi.
Netanjahu valitsi toisenlaisen lähestymistavan.
Hän luultavasti liioitteli kriisin suuruutta alussa.
Ehkä hän uskoi niin tapahtuvan. Hän puhui 100 000 kuolonuhrista.
Se sai jumalanpelon aikaan ihmisissä.
Silloin ihmiset olivat, niin kuin Fadi Ismail sanoi, -
kurinalaisia pelon takia.
Ei siksi että he olisivat ymmärtäneet totella hallitusta.
Vaan siksi että he olivat pelokkaita ja pelkäsivät tartuntaa.
Ja että samalla tartuttaisivat rakkaansa, etenkin iäkkäämmät.
Näin ei kuitenkaan käynyt eikä kriisi ollut niin ankara -
kuin siitä aluksi puhuttiin.
Siksi nyt puhutaan että ei haittaa jos vähän sairastun, -
en kuitenkaan aio jäädä kotiarestiin vain sen takia.
- Todellakin. Tri Ismail, kysyisin teiltä, -
kykeneekö Israelin terveys- ministeriö kestämään -
koronan toista aaltoa, jos tartunta- määrät jatkavat nousuaan?
Lääkäreitä on pyydetty tekemään 26:n tunnin työvuoroja 24:n sijaan.
Näyttää siltä että tuota tuntimäärää oltaisiin lisäämässä vielä siitäkin.
En muista koskaan tehneeni sellaisia työmääriä päivässä koskaan.
Ellei armeija-aikaa lasketa mukaan.
Lääkärien toimintakapasiteetti joutuu kyseenalaiseksi.
Kykenevätkö he olemaan parhaillaan ja pitämään itsensä turvassa -
näissä olosuhteissa, -
ilman että riskeeraavat henkensä työtänsä tehdessään?
- Haluan antaa kaiken tunnustuksen kollegoilleni -
sairaaloissa ja korona- osastoilla ja muuallakin -
jotka todella raatavat tämän taudin takia.
He ovat todellakin suurimpia sankareita, -
joita kohtaan minulla on vain kunnioitusta ja ihailua.
Onko terveysministeriöllä siis tarpeeksi kapasiteettia?
Tämä ei ole terveydenhuollon kriisi vaan kansallinen kriisi.
Miksi sanon näin?
Heti alusta saakka kaksijakoinen suhtautuminen tähän, -
eli ohjeiden anto joko terveys- ministeriön tai sotavoimien kautta -
hukkasi asian ytimen.
Kun puhutaan kansallisesta kriisistä -
puhutaan kaiken kattavasta kurin- alaisuudesta eli hätätilan hallinnasta.
Israelissa hätätilan hallinta ei ole juurtunutta vaikka termiä käytetäänkin.
Näin ei vielä ole. Meidän täytyy tehdä enemmän.
Koko tieteellinen ja hätätilan hallinnan taito täytyy todella ottaa käsittelyyn.
Täällä käsitellyt kysymykset kuten millaisia osatekijöitä -
tulisi ottaa päätöksentekoon ja millaiseen rakenteeseen -
ko. päätöksenteko parhaiten sopisi? Miten viestiä päätöksistä kaikille?
Miten toimia yhteiskunnan kaikkien sektoreiden kanssa?
Kaikki nämä kysymykset vaativat systemaattisen lähestymistavan, -
ja siitä hätätilan hallinnassa on kyse.
Toivon että yksi asioista, joka nousisi esiin -
olisi että Israelin hallituksella olisi suotuisampi näkemys -
muiden maiden hätätilahallinnan rakenteita kohtaan -
ja oppisi heiltä jotain.
Sairaaloiden kyky käsitellä tällaisia kriisejä tulevaisuudessa -
jolloin saattaa esiintyä maanjäristyksiä tai puhjeta suuria sotia tai jotain, -
kaikki se vaatii kansallista suunnittelua ja lähestymistapaa -
jota Israelissa ei ole. Meillä on se paperilla mutta ei käytännössä.
Koronatilanne on todiste siitä. Puhuin perjantaina kollegan kanssa -
joka on korkea-arvoinen viranomainen Bituah Leumin sosiaaliturvassa.
Kerroin tutkivani onko Israelilla suunnitelmaa pandemian varalta, -
ja hän vastasi heti ettei ole.
Väitin että on koska olen juuri tutkinut asiaa ja julkaissut sen tarkasteltavaksi
Tämä mies, joka istuu kansallisessa hätätilakomiteassa -
terveysviranomaisten ja muiden kanssa ei tiennyt koko suunnitelmasta.
Vielä pahempaa: jouduin lähettämään tällä miehelle, ensin googletettuani -
hänet ja muut terveysviranomaiset, tämän suunnitelman.
Tiedän että puhun karkeasti mutta nämä asiat pitää tulla sanotuksi.
Emme työskentele tarpeeksi organisoidulla tavalla.
Tämän takia kaikki katsovat lääkäreihin, terveysministeriin, -
Litzmaniin ja muihin.
Ei. Maan tulisi työskennellä yhdessä maana.
Jos toimimme niin ja jaamme yhdessä taakan, tuloskin näyttää erilaiselta.
Yksi asia vielä: poliitikot ovat ammattilaisia.
Politiikka on ammatti.
Olen eri mieltä sen kanssa, joka jakaa asian poliittiseen -
ja teknokraattiseen puoleen.
Poliittinen pohdinta täytyy aina olla osana suunnitteluprosessia.
Nämä asiat eivät sotke sitä työtä, vaan ne täytyy ottaa huomioon.
Jos et tee niin, niin suunnittelu epäonnistuu.
Kollegani puhuvat ammattilaisista joita ärsyttää -
poliitikkojen sekaantuminen heidän työhön. Minusta tämä kertoo -
siitä etteivät he ole valmistautuneet hyvin. Täytyy todella pohtia -
sitä miten järjestelmä rakennetaan ja miten viestintä toimii -
sekä miten hoitaa suhteita muihin toimijoihin valtion sisällä.
Sen täytyy olla osana suunnittelua.
Politiikka on osa elämää, sitä ei voi paeta.
- Aikamme on lopuillaan.
Kenraali Kuperwasser, annan teille vielä puheenvuoron.
Sairaalat jopa täällä Jerusalemissa toimivat nyt täydellä tehollaan.
Ne alkavat siirtää koronapotilaitaan Keski-Israeliin -
hoitoa varten. Luuletko että sotavoimat -
jotka suunnittelevat kenttäsairaalan perustamista, -
astuvan kuvioihin jatkossa yhä selvemmin?
- Uskon että se on välttämätöntä ja se tapahtuu.
Siksi sotavoimat ovat tässä mukana koska tämä on kansallinen kriisi.
Se kantaa osansa hoitoon minkä se vain voi.
Mielestäni meidän ei kannata katsoa taaksepäin ja pohtia silloisia päätöksiä
Nyt meidän täytyy keskittyä taisteluun taudin leviämistä vastaan.
Se on nyt tärkeintä. Olemme lähellä tilannetta -
jossa sairaalat ovat ylikuormitettuja.
Haluamme välttää sitä ja sen pitäisi olla keskiössä.
Nyt täällä moni puhuu toisten syyttelemisestä, -
kuinka se tai tuo on vastuussa.
Se ei ole mielenkiintoista.
- Tässä valitettavasti kaikki tällä erää. Kiitos vieraillemme.
Kiitos myös katsojillemme. Nähdään ensi kerralla.
Suomennos: Markus Nurmesniemi