Tervetuloa Jerusalem studioon.
Kun Yhdistyneet arabiemiirikunnat (UAE) ja Israel ilmoittivat suhteidensa
normalisoinnista ja virallistamisesta, seurasi sekalaisia seuraamuksia.
Useat arabimaat ovat reagoineet myönteisesti ja saattavat pian -
seurata esimerkkiä. Näin ei silti ole Israelin läheisyydessä Gazassa -
jossa ei ole vaiettu, vaikka pääministeri Netanjahu jäädytti -
Jordanjoen liitosaikeet.
Aiheesta keskustelemassa tänään tri Nir Boms Turkin Istanbulista, -
tutkija Tel Avivin yliopiston Moshe Dayan -keskuksesta.
Tri Joshua Krasna Jerusalemin strategia- ja turvallisuusinstituutista
ja New Yorkin yliopiston Lähi-idän luennoitsija.
Studiossa TV7-analyytikkomme Amir Oren.
Sukelletaan suoraan aiheeseen.
Kerrotko tästä sopimuksesta ja sen seuraamuksista.
- Hyvä että käytit sanaa "sukelletaan".
Israelin suhdetta usean Persianlahden arabimaan kanssa voi kuvailla -
sukellusveneen kaltaiseksi.
Suhteet ovat olleet salaisia, ikään kuin "tutkan alapuolella".
Moni on tiennyt siitä, mutta se ei ole ollut virallista. Nyt se nousee pintaan.
Ensimmäinen maa joka salli virallista- misen on Arabiemiirikunnat (UAE) -
monestakin syystä.
Kuulimme sopimuksesta, tai paremminkin sen luonnoksesta -
pääministeri Netanjahulta ja presidentti Trumpilta -
sekä UAE:n useilta eri johtajilta.
Sopimuksessa on jotakin kaikille.
Israel saa kolmannen arabimaan -
jonka kanssa sillä on lähes rauha.
Tilanne ei ole aivan sama kuin Israelilla Egyptin ja Jordanian kanssa.
Mutta tämä on puolitiessä tuosta tilanteesta.
Arabit, etenkin palestiinalaiset ovat sitä mieltä että sopimus on huono.
Mutta vastineeksi ne saivat Israelin jäädyttämään alueliitosaikeensa -
Jordanjoen länsipuoliselle alueelle.
Sekä vihreästä linjasta idän suuntaan.
Vaikka kritiikkiä esiintyy, -
vaikuttaa tämä hyvältä askeleelta.
- Tri Boms, seuraava kysymys teille.
Olette olleet lukuisissa uskontojen välisissä kokouksissa.
Sekä juutalaisten ja arabien suhteita käsittelevissä kokoontumisissa.
Näissä oli useita foorumeita, -
jossa molemmat osapuolet kykenivät ilmaisemaan omat intressinsä.
Sekä kykynsä normalisoida suhteita, ei ainoastaan uskontojen kesken -
vaan myös Israelin ja maltillisten sunnimuslimi-valtioiden välillä.
Voiko tämän sopimuksen nähdä kulminaatiopisteenä -
kahden sopijamaan välillä?
Sellaisen toiminnan kulminaationa joka parantaa suhteita -
Israelin ja monen arabimaan välillä.
- Todellakin. Näitä suhteita on jo pitkään valmisteltu.
Jo lähes kaksi vuosikymmentä Israel, Arabiemiirikunnat (UAE) -
ja muut Persianlahden arabimaat ovat kokoontuneet.
He ovat valmistelleet suhteita eri uskontojen välisten -
neuvostojen foorumeilla, mutta kuten sanoit kokoontumiset ovat kattaneet -
paljon muutakin.
Ne ovat olleet luomassa ymmärtä- misen ja hyväksymisen ilmapiiriä -
uskonnollisella, yhteiskunnallisella, valtiollisella ja virallisella tasolla.
Jo pääministeri Rabinin aikaan oli virallisia vierailuja Persianlahdelle.
Myös Israeliin on ollut vierailuja.
Viimeisen parin vuosikymmenen aikana olen kokenut niitä itsekin.
Nämä suhteet ovat nyt muotoutumassa.
Tyypillistä tälle hetkelle on, että näemme -
israelilaisten ja emiraattilaisten halaavan toisiaan neuvottelupöydässä
eivätkä he enää salaa sitä.
Nyt esiin tulee se mikä on jo tiedetty Lähi-idän alueella jo jonkin aikaa.
- Todellakin. Tri Krasna, haluaisin kuulla turvallisuusnäkökohdan tähän.
Israelin poliittiset näkökulmat ovat olleet melko hämärät.
Pääministeri Netanjahu toi sopimuksen julkisuuteen -
ilman että tiedotti siitä seuraajaansa, nykyistä puolustusministeri Gantzia.
Hän piti asian pimennossa myös ulkoministeriltä ja monelta johtajalta.
Heillä oli kuitenkin käsitys siintävästä sopimuksesta.
Olemme kuulleet myös sopimuksen salaisesta ehdosta.
Ehto oli yksi oleellisista tekijöistä sopimuksen syntymiseen UAE:lle -
jotta se voisi julkistaa ja virallistaa suhteet.
Ehto liittyy USA:n kehittyneiden asejärjestelmien myymiseen -
alueen muille maille.
Erityisesti UAE:lle.
Kaupat liittyvät mm. viidennen sukupolven F-35 -taisteluhävittäjiin -
ja muihin kehittyneisiin ase- järjestelmiin, jotka kyseenalaistavat -
Israelin laadullisen ase-edun alueella.
USA ei ole koskaan halunnut horjuttaa sen asemaa alueella.
He ymmärtävät että tämän päivän ystävä voi olla huomisen vihollinen.
Se olisi iso haaste Israelille.
Siksi Turkki hyllytti F-35:n myyntinsä UAE:hen -
paitsi maan Israel-suhteiden takia -
mutta muista syistä myös.
Voitteko valaista tämän asian taustoja?
Onko kysymys Iranista yksi sopimuksen kärkisyistä?
Vai ymmärretäänkö Iran myös osana laajempaa kuvaa?
Israelin lehdistön raportit F-35 -hävittäjäsopimuksesta -
tulivat vahvasti kiistetyksi sekä Netanjahun että USA:n toimesta.
Sopimus koneista ei ole välttämättä virallinen osa maiden sopimusta.
Mutta Israel on viime vuosina muuttunut suvaitsevammaksi -
USA:n ja Israel-myönteisten maiden välisille asekaupoille.
Israel on aiemmin vastustanut Saudi- Arabian kanssa tehtäviä sopimuksia.
Näin ei ole tapahtunut enää vähään aikaan.
Israelin hallitus ymmärtää -
että asekaupat etenkin maailman suurimmille hankkijamaille -
jotka ovat Arabiemiirikunnat ja Saudi-Arabia, ovat hyvin tärkeitä -
Trumpin hallinnolle.
Vaikka kauppaan ei sisältyisi suoranaista vastapalvelusta -
uskon että USA ottaa Israelin intressit huomioon.
Israel huomioi myös Trumpin hallinnon intressit myydä mitä se voi myydä.
Mutta mitä F-35 -kauppoihin tulee, -
en osaa sanoa miten se ratkaistaan.
Laajempaa kokonaisuutta katsoessa: jos UAE:lta kysyttäisiin -
pohtiiko se Irania asekauppaa tehdessä, se vastaisi että "ei".
Maa toki näkee Iranin uhkana, mutta sillä on monisyisempi näkemys -
siitä kuin Ranskalla, Saudi-Arabialla tai Israelilla.
Tämä johtuu siitä että UAE on melkeinpä läheisin naapuri Iranille, -
myös pitkäaikaisen kaupallisen ja kulttuurillisen yhteistyön saralla.
Etenkin Dubain ja Iranin välillä.
Vaikka UAE:lla on viimeiset puoli vuotta ollut hallussaan todisteet siitä,
että Saudi-Arabia oli Iranin aggression kohteena -
eivät saudit ja amerikkalaiset ryhtyneet toimiin asian johdosta.
Viimeisen 6-7 kk:n aikana olemme nähneet UAE:n pyrkivän -
pitämään suhteet avoimina Iraniin.
He ovat pitäneet neuvottelulinjat auki ja saavuttaneet jonkinlaista liennytystä
Toisaalta, Iranin uhka on tärkeä huomioitava UAE:lle.
Juuri nyt etusijalla on kuitenkin sunnimuslimien keskinäinen kilpailu, -
sunnien "kylmä-sota".
He katsovat tämän pääuhakseen.
Siinä on kyse poliittisten islamisti- ryhmittymien, muslimiveljeskunnan, -
Turkin ja Qatarin välisestä yhteenotosta.
Tämä kokonaisuus saattaa olla -
(Israelin ja UAE:n) sopimusta kannatteleva pylväs.
Israel on ollut viimeisen vuoden ajan -
yhä avoimempi kilpailussaan Turkin kanssa.
Israelin hallitus asettui viime viikolla lähes ensimmäistä kertaa -
Kreikan rinnalle tämän ja Turkin välisessä aluekiistassa.
Tapaus Iran on tärkeä, mutta sitä voidaan myös ylikorostaa.
Isommassa kuvassa meneillään on alueellisen valtarakenteen -
ja turvallisuuskompleksin rakentaminen.
UAE panostaa tähän nyt vahvasti.
Nyt tehty sopimus istuu hyvin laajaan, -
alueen konservatiiviseen blokkiin kautta koko Lähi-idän.
- Tri Boms?
Se mitä juuri kuulimme liittyy tehdyn sopimuksen ajoitukseen.
Sopimuksen teon prosessista paljastettiin asioita, -
jotka liittyvät osapuolten sopimuksesta saamiin voittoihin.
Nyt tehdään asioita jotka ovat vielä mahdollisia Trumpin hallinnon aikana.
Sopimus on voitto pääministeri Netanjahulle, -
joka onnistui jälleen esittäytymään megadiplomaattina, -
onnistuen jotenkin kiertämään palestiinalaiskysymyksen -
ja solmien merkittävän rauhan- sopimuksen Israelille.
Tämä on voitto myös Trumpille, joka on sopimuksen kummisetä ja välimies.
Ja liittyen siihen mistä juuri keskustelimme, -
eli turvallisuuteen liittyvästä kauppatavarasta.
Se on voitto Arabiemiirikunnille myös.
Kaupat ovat osa laajempaa liikettä, joka kytkeytyy alueelliseen -
kamppailuun Irania vastaan.
Israel on tässä mielessä hyvinkin samoilla linjoilla.
Kaikki tämä on synnyttänyt mahdollisuuden hetken, -
joka pitää käyttää hyväksi ennen USA:n tulevia presidentinvaaleja.
Siksi sopimus tehtiin juuri tällä hetkellä.
- Todellakin. Herra Oren, haluan kuulla näkemyksenne tähän kohta.
Näyttää siltä että maailma on siirtynyt harmaasta mustavalkoiseen.
Maat olivat ennen intressiensä suhteen hyvin epämääräisiä -
ja toimivat hyvin varovaisesti sekä virallisesti että epävirallisesti.
Ne huolehtivat diplomaattisista, taloudellisista, turvaintresseistä -
hyvin luovalla tavalla, peittäen todelliset aikeensa.
Pitkän aikavälin intressit ovat olleet taloudelliset ja sotilaalliset.
Nyt me alamme nähdä uuden nousevan alueen Lähi-idässä.
Se antaa viitteitä kuka on Israelin, USA:n ja Euroopan puolella, -
ja kuka kallistuu Iranin, Turkin, Kiinan ja Venäjän suuntaan.
Johtaako tämä yhä useampia maita valitsemaan puolensa Lähi-idässä?
Alue on ollut muutostilassa viimeisen vuosikymmenen ajan.
Oli arabikevättä, Isis, ensimmäinen (ydin)toimintasopimus, -
ja USA:n vetäytyminen siitä.
Tämä pakotti alueen maita valitsemaan puolensa.
Kuvauksesi on paikkansa pitävä.
Tälle on kuitenkin olemassa myös kotimaisia näkökohtia.
Yksi liittyy siihen, että Trumpin hallinto -
on ollut törmäyskurssilla kongressin kanssa, -
myös avainasemassa olevien republikaaniedustajien kanssa.
Kiistat ovat koskeneet aseiden myyntiä Persianlahden maihin -
sekä Arabiemiirikuntiin.
Se on liittynyt Jemeniin, ihmisoikeuksiin, moniin asioihin, -
joilla ei ole välttämättä tekemistä Israelin kanssa. Jopa silloin kun -
Iran iski yhteen seitsemästä kääpiöstä (emiraatista) eli Fujairahiin, -
Saudi-Arabian ollessa Lumikki, -
ei USA eikä Saudi-Arabia auttanut -
Arabiemiirikuntia Iranin vastaisessa taistelussa, ja se pani tämän merkille.
Israelin kannattaisi muistaa aiemmat virheet kuten Iran-contra -sopimus -
1980-luvulla ja pysyä erossa USA:n lainsäätäjien ja toimeenpanoelinten -
välisistä kamppailuista.
Luultavasti Israelilta kysyttiin nyt -
ja virallisesti se vastasikin kielteisesti, -
mutta silti sen odotetaan kertovan Washingtonissa -
ja Aasian-Tyynenmeren talousjärjestön ystävilleen -
ettei se aio taistella tällaisia USA:n kauppoja vastaan.
USA:n ulkoministeri Pompeo selvisi juuri tarkastuksesta, -
jonka hänen oma ylitarkastajansa hänelle teki.
Tarkastus koski v. 2019 toukokuun hätäapukauppoja UAE:hen, -
joka sisälsi mm. 5 miljardin dollarin edestä pommeja, raketteja, -
ja jopa 4000 miinan kestävää MRAP-ajoneuvoa -
jotka ovat ylijäämäkalustoa Irakista ja Afganistanista.
Kauppa näyttää kuin UAE:n antamalta apurahalta USA:lle, -
vaikka se ei sitä tarvitse. Israelin tulee pysyä erossa tästä kaikesta.
Silti vaikka Israel on hiljaa merkitsee se sitä että se on UAE-myönteinen.
- Todellakin. Tri Krasna?
Tässä on eräs mielenkiintoinen näkökohta.
Sekä UAE että Israel -
eivät ole voineet jättää huomiotta ajoitusta ennen USA:n vaaleja.
Sekä UAE että Israel -
ovat sopimuksessa saamapuolella, se saa USA:n hallinnon onnelliseksi, -
myös tulevat hallinnot.
Sopimuksella on tukensa.
Israelin valmius solmia rauha ja valmius lykätä -
ellei peräti hylätä alueliitoksiaan -
Jordanlaaksossa on saanut valtavasti tukea USA:n politiikassa.
Sekä demokraattien että republikaanien leireissä.
Sekä UAE:n että Israelin näkökulmasta katsottuna -
molemmat voittavat sopimuksessa.
Ajoitus on hyvä, riippumatta siitä millainen seuraava USA:n hallinto on.
Tulos tekee seuraavan hallinnon joka tapauksessa tyytyväiseksi.
Tämä on jokaiselle jotakin -sopimus.
- Tri Boms, näettekö positiivisen suhtautumisen sopimukseen -
leviävän alueella nyt?
Saudi-Arabia on yksi tämän rauhan- aloitteen alkuperäisistä tekijöistä.
Kuten myös Arabiemiirikunnat (UAE).
Ainakin sopimuksen taloudelliset ulottuvuudet esiteltiin siellä.
Jared Kushnerin mukaan on väistämätöntä että Saudi-Arabia -
ja Israel normalisoivat lopulta suhteensa.
Uskotko tämän tapahtuvan lähitulevaisuudessa, -
vai täytyykö meidän odottaa vielä muutaman sukupolven ajan?
- Saudien toimet tässä ovat tärkeät, onhan se suuri ja vahva tekijä -
Persianlahden alueella.
Se on todellakin ollut osa tätä dynamiikkaa kuten kuvailit.
Se on ollut enemmän tekemisissä Israelin kanssa -
sen jälkeen kun Muhammad bin Salman (ääni katkeaa) -
olemme nähneet askeleen tähän suuntaan kun entinen ministeri -
ja muslimien maailmanjärjestön johtaja Mohammad bin Abdulkarim-
Al-Issa on kiertänyt maailman juutalaisyhteisöissä, USA:ssa, -
Euroopassa ja joidenkin raporttien mukaan myös Israelissa.
Hän on yksi päätekijä tässä.
(Ääni katkeilee)
.. ja on valmis seuraamaan esimerkkiä niin että he ovat osa (ääni katkeaa) -
arabivaltaisen Lähi-idän suunnitelmaa.
(Ääni katkeaa) arabien rauhansopimus... -
kaksi vuosikymmentä. (ääni katkeaa) Vielä on aikaista sanoa milloin -
tämä voi tapahtua. Itse uskon että -
lisää maita osallistuu tapahtumiin esimerkiksi Afrikan maissa -
mutta myös muualla. Maiden järjestäy- tyminen Lähi-idässä (ääni katkeaa)
on yhä selkeämpää. Nyt on erilaisia leirejä.
Toiset ovat käytännöllisempiä ja halukkaita yhteistyöhön.
Ne haluavat normalisoida suhteita jotta voisivat vahvistaa ajatuksen -
jolla viedä aluetta eteenpäin ja kehittää talouttaan.
Jos maa haluaa vaurastua sen tulee tehdä yhteistyötä. Konfliktit sivuun.
Radikalisoituminen on ongelmien juurisyy, se synnyttää eri leirejä.
On Iranin leiri shiioineen, ja sitten on sunnien leiri -
sekä eritasoiset, radikaalit ryhmät. Myös saudeilla on oma sanottavansa.
(ääni katkeaa) ja uskon niiden kompastuvan siihen.
- On hyvä ettei Nir istu tässä vieressäni, koska olen eri mieltä -
mitä palestiinalaisten ja arabien välisiin näkökulmiin tulee -
tässä konfliktissa.
Meillä on tarpeeksi perspektiiviä katsoa 30 vuotta taaksepäin -
90-luvulle ja näemme USA:n kukistaneen Saddam Husseinin.
Näemme myös Oslon rauhansopimusprosessin.
Molemmat asiat alkoivat avata Persianlahtea Israelille.
Se ei ollut Trumpin eikä Netanjahun aikaansaamaa.
(silloinen pääministeri) Rabin kulki paikoissa, jotka alkavat nyt aueta.
Hän teki näin palestiinalaisten kanssa solmitun sopimuksen voimalla.
- Salaisesti tosin. - Ei aina. Hän kävi mm. Omanissa -
eikä sitä yritetty salailla, mutta suhteita ei tuolloin normalisoitu.
Päänavaus kuitenkin hiipui, vaikka suhteet -
taloudellisella ja strategisella saralla pysyivät.
Jos tarkastelemme vuotta 2002 -
näemme neljä mullistavaa tapahtumaa: operaatio Suojakilpi, -
muuri rakennettiin erottamaan Länsiranta Israelista, -
Saudi-Arabian rauhanaloite, -
jonka muut arabimaat myöhemmin omaksuivat, -
sekä presidentti Bush jr. joka ajoi palestiinalaisvaltiota -
Israelin rinnalle.
Nyt Netanjahu on lupautunut jäädyttämään alueliitokset, -
mutta alueliitokset sellaisenaan on nyt poissuljettu.
Nyt Israel on luvannut ettei se tee aluelaajennuksia enempää -
muuten kuin alueiden vaihto- kauppojen kautta.
Näemme sopimuksen pääpiirteet tämän asian kautta: -
liitosasia ei välttämättä toteudu Trumpin vision mukaisesti.
Se oli jo meidän silmiemme edessä.
Jos Netanjahu tai kuka tahansa tuleva pääministeri -
haluaa alueliitoksia, -
voivat Arabiemiirikunnat ja muut perua sopimuksensa.
Tämä oli se syy miksi alueliitokset hyllytettiin.
- Hyllytys tarkoittaa tilanteen jäädyttämistä -
vain väliaikaisesti.
- Kyllä mutta mitä tapahtuu jos prosessia jatketaan ja UAE vetäytyy -
suhteiden normalisoimis- sopimuksesta?
Oikeasti kyse ei ole jäädyttä- misestä vaan se on lopetettu.
Kukaan ei ole oikeistolaisempi kuin Netanjahu -
ja jos hän päätti että liitoksista luopuminen Israelin etujen mukaista -
niin kukaan ei voi päättää toisin.
- Tri Krasna?
Israelin päätöksenteossa on ongelmia, -
mutta se ei ole vain tälle ajalle tyypillistä vaan se on kestävää.
Pääministeri pyrkii pitämään kaikki kortit itsellään.
Hän ei juurikaan konsultoi poliittisten liittolaistensa kanssa, -
eikä myöskään ulkopoliittisten tahojen kanssa.
En usko että Saudi-Arabian kanssa tehdään sopimusta seuraavaksi.
Sanotaan että heidän profetia on annettu houkille.
Lähiaikana ei ole odotettavissa suhteiden normalisointia -
saudien kanssa. - Entä Bahrainin tai Omanin kanssa?
- Toisen kanssa se tapahtuu pian, ja se on Bahrain.
Siitä on puhuttu niin paljon että se on lähes ilmoitusasia. Toinen on Sudan.
Prosessi on jo aloitettu Sudanin kanssa puoli vuotta sitten.
Tuolloin maan muutosvaiheen hallituksen sotilasjohtaja -
sopi tiekartasta rauhaan Netanjahun kanssa, mutta se ei ole vielä edennyt.
Uskon että Sudan ja Bahrain ovat seuraavia. Oman voi tulla myöhemmin
Omanilla on heille tärkeät suhteet Iraniin, joten se ei heti etene -
suhteiden normalisoinnissa.
Mutta uskon että näemme jatkumoa suhteiden normalisoinneissa.
Saudit eivät kuitenkaan tule olemaan seuraavassa vaiheessa mukana.
- Oli mielenkiintoista kuulla kuwaitilaisviranomaiselta, -
että palestiinalaiset eivät koskaan olleet esteenä Kuwaitin ja Israelin -
välisissä suhteissa.
Nyt jälleen arabimaa on allekirjoittanut sopimuksen Israelin kanssa.
Maiden välillä ei ole mitään mikä estäisi suhteiden normalisoinnin.
- Tri Boms, voitteko kertoa lyhyesti mitä lähitulevaisuus tuo tullessaan.
- Olemme nähneet merkittävän jakson -
joka käynnistää joukon muita jaksoja.
Ne muuttavat koko Lähi-idän dynamiikan.
Tulemme näkemään enemmän sopimuksia -
ja epävirallista suhteiden solmintaa.
Toivottavasti kuulemme myös enemmän rauhansanomaa.
(ääni katkeaa) ... mikä pakottaisi vastapuolet pysymään aloillaan.
Toivottavasti meillä on puhuttavaa hyvistä asioista seuraavissa jaksoissa.
- Todellakin. Tässä kaikki tällä erää. Kiitos vieraillemme mukanaolosta.
Kiitos myös katsojillemme. Nähdään ensi kerralla.
Pahoittelemme äänihäiriöitä ohjelmassa.
Suomennos: Markus Nurmesniemi