Tervetuloa Jerusalem studioon!
Vaikka Iran on yrittänyt näyttäytyä vahvana, -
maa on yhdessä historiansa pahimmista kriiseistä.
Koronakriisi on iskenyt rajusti maan talouteen.
Maan ydinaselaitoksiin on tehty salaperäisiä iskuja, ja Iran on uhannut
olla noudattamatta kansainvälisiä velvollisuuksiaan sen estämiseksi.
Israelin sinnikäs toiminta on estänyt Iranin etenemistä Lähi-idässä.
Iranin 2020 loppuvuoden näkymistä ja nykytilanteesta keskustelevat -
Jerusalemin strategia- ja turvallisuusinstituutin johtaja, -
professori Efraim Inbar, tervetuloa!
Tevetuloa mukaan Keski-Israelista IDC Herzliyan Iranin asiantuntija, -
Meir Javedanfar. - Kiitos paljon!
Kanssani Jerusalemin studiossa on analyytikkomme herra Amir Oren.
Miten vakavassa tilanteessa Iran on?
Räjähdyksiä on raportoitu ydinvoimaloiden lisäksi -
maan muissakin tärkeissä rakennuksissa.
Myös muut luonnolliset tekijät ovat romahduttaneet maan taloutta.
Heinäsirkat leviävät ja maata uhkaa jopa entistä pahempi nälänhätä.
Kertokaa hieman maan nykytilasta.
Kuten maailmalla tiedetään, kaikkialla eletään vaikeita aikoja.
Nyt ei olekaan otollinen aika -
olla Iranin kansalainen tai hallitsija.
Iranin kansalaisilla on nyt suuria vastoinkäymisiä, -
joista sinäkin mainitsit.
41 vuotta taaksepäin, kun maan nykyhallinto syntyi, -
dollarin arvo oli 71 Iranin rialia.
Nyt valuutan arvo on laskenut niin, -
että yksi dollari on noin 220 000 rialia.
Tämä kuvastaa maan huonoa tilannetta.
Iranin hallinto on yrittänyt suojata -
edes vallankumouskaartia ja Quds-joukkoja näiltä vaikeuksilta.
Kuitenkin tammikuussa amerikkalaisjoukot surmasivat -
Qassam Suleimanin.
Sitten korona-virus romautti talouden.
Sitten on sattunut mainitsemiasi ehkei niin salaperäisiä räjähdyksiä, -
joista Iran on syyttänyt Yhdysvaltoja tai Israelia.
Iran on nyt erittäin heikossa asemassa.
Se ei kykene vastaiskuihin.
3 kuukauden kuluttua pidetään Yhdysvaltain preisdentinvaalit.
Vaikka Trump häviäisikin, -
Iran ei silti pääse pälkähästä tammikuun 20. päivään asti.
Trump voi hyvin hyökätä Iraniin marraskuun ja tammikuun välillä.
Jos Yhdysvaltojen hallinto vaihtuu, -
heinäkuun 2015 Iranin ydinsopimus voidaan palauttaa.
Lisäksi demokraattipuolue -
julkaisi viime viikolla ulkopoliittisen suunnitelmansa.
Iranin lehdistön mukaan siinä ei enää vaadita Iranin hallituksen vaihtoa.
Iranin kannattaa nyt pitää matalaa profiilia -
ja välttää hyökkäämästä Israelia tai Yhdysvaltoja vastaan.
Nyt kannattaa odottaa amerikkalaisten äänestystuloksia.
Kysyn seuraavaksi professori Inbarilta.
Viime viikolla Iran kuljetti lavastet- tuja lentotukialuksia satamistaan -
Persianlahdelle ja etenkin Hormuzinsalmelle.
Tiistaina Iran näytti televisiossa -
tämän merivoimiensa harjoituksen.
Jos sen tarkoitus oli pelotella amerik- kalaisia, yritys epäonnistui täysin -
merivoimien lähteitteni mukaan.
Hallinto yrittää vakuuttaa kansalaisiaan kyvyistään -
sekä naapurimaita ja kilpailijoitaan -
kuten Saudi-Arabiaa ja Israelia, -
päättäväisyydestään ja aikomuksistaan.
Miksi Iran yhä yrittää esitellä kykyjään, -
kun kaikki tietävät sen olevan vain silmänlumetta?
Uskon Iranin hallinnon jatkavan voimansa esittelyä.
Jos Iranin hallitus näyttäytyisi heikolta, -
se voisi menettää kontrolliaan maan sisäpolitiikassa.
Meidän ei tulisi aliarvioida Iranin hallinnon sinnikkyyttä.
Viime aikoina mielenosoitukset ovat vähentyneet Iranissa.
Muistetaan, että maan hallitus -
aikoo päättäväisesti pysyä vallassa.
Vaihtoehto voisi johtaa vakaviin levottomuuksiin ja kuolemiin.
Iranin politiikka on riskialtista.
Alueella ei ole montaa eläkkeelle jäänyttä presidenttiä.
Heidän siis täytyy näyttää voimaansa.
Herra Javedanfar, haluan kysyä Iranin kotimaan tilanteesta.
Iranin kansalaiset ovat suurimpia kärsijöitä.
He ovat saaneet kärsiä talouskriisistä.
Kuten herra Oren aiemmin mainitsi, -
Iranissa ja iranilaisena on nyt vaikea olla.
Lähtevätkö iranilaiset kaduille osoittamaan mieltään?
Ovatko kansalaiset niin epätoivoisia, -
eivätkä usko kansainvälisen yhteisön apuun, -
että he päättävät ottaa vallan omiin käsiinsä?
Rehellisesti sanoen en usko kansainvälisen yhteisön -
pystyvän auttamaan Irania.
Kansainvälinen yhteisö ei ottanut jyrkkää kantaa -
Assadin surmatessa puoli miljoonaa omaa kansalaistaan.
Uskon vallankumouksen lähtevän Iranin sisältä eikä ulkoa.
Ei voida ennustaa räjähtävätkö mielenosoitukset huomenna käsiin.
Ihmiset käyttävät nyt enemmän huumeita kuten opiumia.
Tämä ulottuu myös Iranin vähem- mistöhin kuten maan juutalaisiin.
Olen kuullut useista lähteistä, että myös siellä opiumin käyttö lisääntyy.
Elämässä on liikaa haasteita: -
yhteiskunnallisia, taloudellisia ja covid-19-virus.
Jokapäiväinen elämä muuttuu yhä vaikeammaksi.
Hallinnon vastainen mieliala lisääntyy päivä päivältä.
Hallinto on tehnyt oikein käännyttäessään ihmisiä pois -
ja suunnatessaan katseensa sisäänpäin.
Se huolehtii kannattajistaan -
ja eristää vastustajat, vaikkeivät he ole varsinaisia vihollisiakaan.
Hallinnon korruptio ja elitismi ajaa kansalaisia poispäin.
Ihmiset ovat ehdottomasti alkaneet vihastua, -
mutta en tiedä, mitä siitä seuraa.
En ole Yhdysvaltain politiikan asiantuntija.
Jotkut Iranin hallinnossa odottavat -
Joe Bidenin poistavan kaikki pakotteet.
Iranin konservatiivit taas eivät halua kumarrella Bideniä.
Viimeksi kun näin tehtiin, seurasi pakotteita, -
ja Trump perääntyi ydinasesopimuksesta.
Tilanne on erittäin vaikea enkä ole varma, mihin se johtaa.
Olen hyvin huolissani iranilaisten puolesta, -
jotka kärsivät koronakriisistä, -
ja heillä on hallitus, joka ei välitä heistä.
Herra Javedanfar kuvaili -
iranilaisten vaikeaa tilannetta maassa.
Iranin hallinto katsoo sisäänpäin.
Se on hitaasti, mutta varmasti alkanut ymmärtää, -
ettei se pysty ylläpitämään alueellista valtaansa.
Iran menettää otettaan Libanonissa, Syyriassa, Irakissa ja Jemenissä.
Mitä on seuraavaksi?
Surmatun vallankumouskaartin eliittijoukkojen johtajan Suleimanin -
tilalle nousi Afgaanialueen asiantuntija.
Joukkojen katse on nyt yhä enemmän kääntynyt itään päin.
Näemmekö uudenlaisen Iranin tämän hallinnon alla, -
ja miten se kestää näitä paineita?
Lisäksi Afrikan sarvesta heinäsirkat ovat levinneet -
jo Intiaan ja Pakistaniin -
sekä myös Iraniin.
Iran kohtaa haasteita joka suunnalta eikä tiedä, miten toimia.
Khamenein hallinto on kiinnostunut hallinnon selviytymisestä, -
eikä ensisijaisesti maan tai sen miljoonien kansalaisten kohtalosta.
Ne eivät ole hallinnon prioriteetteja.
Keskiössä ovat hallinto itse, ajatollat -
ja sotavoimien ylin johto.
Olemassaoloa vaarantavien uhkien rinnalla -
muut menettävät merkityksensä.
Mainitsemasi Libanon ja Jemen ovat tällaisia ylellisyyksiä.
Niihin voi keskittyä, kun kotipesä on turvattu.
Näin ei enää ole.
Iran yrittää edelleen irtautua eristäytyneisyydestään.
Iranin ulkoministeri Mohammed Javad Zarif matkusti viikko sitten Moskovaan
välittämään Putinille tärkeää viestiä Iranin ylemmältä johdolta.
Sieltä hän jatkoi Baghdadiin tapaa- maan Irakin pääministeri Kadhimia -
ja maan muita viranomaisia sekä kurdijohtajia.
Iranin hallinto nojaa nyt kuitenkin ennen kaikkea Kiinaan.
Kiinan ja Iranin välisen kaupalliset ja sotilaalliset neuvottelut -
voivat antaa Kiinalle jalansijaa Lähi-idässä.
Venäjä ei välttämättä pidä tästä.
Kiinan tuominen alueelle ei ehkä ole Iranille niin yksinkertaista.
Jos Iranilla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin alistua Kiinan vallan alle, -
Lähi-itään voi muodostua uusia liittoutumia: -
Kiina ja Iran vs. Yhdysvallat ja Israel.
Israel ei tällä hetkellä suhtaudu vihamielisesti Kiinaan, -
mutta niiden välille voi syntyä kilpailuasetelma.
Tilanne selkiytyy vasta Yhdysvaltain marraskuun vaalien jälkeen.
Tämä tulee tietenkin kalliiksi Iranille.
Uskotko Kiinan todella haluavan laajentaa alueitaan?
Kiinalla on jo yksi laivastotukikohta Persianlahden lähellä.
Uskotko kiinalaisten suunnittelevan tätä nyt, kun he ovat umpikujassa -
amerikkalaisten kanssa?
Amerikkalaiset ovat vakuuttuneita, että Kiinalla on tarkka suunnitelma -
vuoteen 2030 ja 2040 asti ja siitä eteenpäinkin.
He eivät improvisoi.
Kiina saattaa harkita muita mahdollisuuksia, kuten nyt Irania.
He noudattavat omaa Vyö ja Tie -suunnitelmaansa.
He haluavat rakentaa merireittejä ja maainfrastruktuuria.
Tel Avivissa Israelin puolustusvoimien päämajan vieressä -
on IDF:n entisiä kasarmeja.
Aivan päämajaan kiinni on rakennettu uusia asuinkerrostaloja, -
joiden päällä on kiinalaisia nostokurkia.
On ihmeellistä, että kiinalaisen Yongmao-nimisen yrityksen koneet -
ovat suoraan Israelin puolustus- voimien päämajan yläpuolella.
Kuka tietää, mitä muuta nostokurjissa on.
He saavat myös käyttöönsä israelilaisen yksityissataman.
Jos Iran kuuluu heidän suunnitelmiinsa, he tarttuvat siihen.
Tämä on turhauttanut amerikkalaisia suhteessa Israeliin.
Tämä aihe ei pääty tähän.
Professori Inbar, Yhdysvaltain halli- tuksen Iranin edustaja Brian Hook -
matkusti viime viikolla arabimaihin.
Hän yritti sovitella maiden kilpailuasetelmia -
Qatarin annettua tukensa muslimiveljeskunnalle.
Tavoitteena on rakentaa arabimaiden keskinäisiä liittoumia, -
jotka edesauttaisivat amerikkalaisten asemaa Iranin suhteen.
Brian Hook keskittyi puheissaan esimerkiksi siihen, -
että Iran on saamassa helpotuksia kansainvälisiin pakotteisiin -
koskien perinteisten aseiden hankintaa.
Miten Yhdysvallat on onnistunut estämään Irania hankkimasta -
nykyaikaisia aseita?
Iranin sotakalusto on pitkään ollut vanhentunutta.
Iranin armeija ei tällä hetkellä ole uhka nykyaikaisille armeijoille.
Tulevatko Kiina tai Venäjä amerikkalaisten apuun tässä asiassa,-
vaikka molemmat ovat ilmaisseet halunsa myydä Iranille aseita?
Haluan ensin kommentoida Iranin hallinnon vahvuuksia.
Ulkopuolelta katsottuna he eivät näytä kovin epätoivoisilta.
He käyttävät paljon resursseja ydinohjelmaansa, -
joka on varmaankin ensisijaisesti tarkoitettu puolustukseen, -
ja toissijaisesti maan hallituksen selviytymiseen.
He jatkavat avaruusohjelmaansa.
Heillä on rahaa erilaisiin projekteihin.
He eivät myöskään näytä perääntyvän yrityksistään -
tukahduttaa vallankumousta on se sitten Syyriassa, -
Libanonissa tai Jemenissä.
En usko Iranin hallinnon olevan niin epätoivoinen -
kuin mitä Iranin yhteiskunnan ja talouden tilanne antavat ymmärtää.
Mitä tulee Kiinaan -
en ole Kiina-asiantuntija, mutta tiedän Kiinan olevan erittäin varovainen maa.
Jos Kiina arvioi Iranin hallinnon olevan hieman epävakaa, -
en usko sen tekevän Iraniin suuria sijoituksia.
Se tule heijastumaan myös suhteisiin Yhdysvaltojen kanssa.
Neuvotteluja on käyty, mutta mitään virallisia asiakirjoja ei ole nähty.
Israelissa pelätään Iranin ja Kiinan välistä liittoumaa tai sopimusta.
Mielestäni nämä pelot ovat hieman ennenaikaisia.
Tällaisten väitteiden vahvistamiseen tarvitaan lisää tietoa.
En usko Kiinan tukevan Irania taloudellisesti -
lähitulevaisuudessa.
En usko amerikkalaisten yrityksiin luoda arabimaiden liittoumaa.
Qatarilla on riittävästi rahaa toimia niin kuin se haluaa.
Lisäksi Yhdysvaltojen 7. laivue sijaitsee Qatarin alueella.
Kaikella kunnioituksella presidentti Trumpia kohtaan, -
en usko Riadin ja muiden maiden -
antavan Qatarille anteeksi sitä, -
että se on tukenut niiden arkkivihol- lista eli alueen muslimiveljeskuntaa.
En usko amerikkalaisten onnistuvan yrityksissään.
Arabimaailma tulee olemaan jakautunut -
niinkuin se on ollut vuosikausia.
Haluan kuulla hra Javedanfarin kom- mentit aseisiin liittyvistä pakotteista.
Venäjä ja Kiina ajavat omia etujaan.
Heidän näkökulmastaan Yhdysvallat käänsi heille selkänsä -
perääntymällä ydinsopimuksesta.
Heillä ei ole mitään syytä olla tekemättä kauppaa Iranin kanssa.
He eivät siis tue toimintaa, joka estää nykyaikaisten aseiden myynnin Iraniin.
Nostaisin kuitenkin esille kaksi tärkeää seikkaa Kiinan suhteen.
Minäkään en ole Kiina-asiantuntija.
Kyse on ennemminkin Yhdysvalloista.
Olisi hienoa, jos Yhdysvalloissa asunut Amir Oren kommentoisi tätä.
Ymmärtääkseni Kiina ei voi tehdä mi- tään ellei Yhdysvallat poista pakotteita
Miksi Kiina levittäisi tietoa, jota ei ole vahvistettu.
Kiinan on raportoitu aikovan sijoittaa 400 mrd dollaria Iraniin.
Ei Kiina sijoittaisi tuollaisia summia maahan, jolle on asetettu pakotteita.
Kiina sai pakotteita tehtyään kauppaa Pohjois-Korean kanssa -
paljon pienemmillä summilla.
Tämä riippuu paljolti Yhdysvaltojen tilanteesta.
En usko Joe Bidenin tekevän sopimusta, mikäli hänet valitaan.
Demokraattipuolue varmaankin painostaisi häntä neuvottelemaan -
uuden sopimuksen.
Kiinan ja Iranin suhteen pitää odottaa pakotteiden poistamista.
Toinen seikka Kiinan ja Iranin suhteissa on se, -
että Kiina käy samanaikaisesti kaup- paa Iranin ja Saudi-Arabian kanssa.
Kiinalla on paljon liiketoimintaa Saudi-Arabian kanssa.
Saudi-Arabia on tietääkseni Kiinan suurin öljyn toimittaja.
Kiina valmistaa Saudi-Arabiassa miehittämättömiä taistelulennokkeja, -
ja myy ohjuksia Saudi-Arabialle.
Saudi-Arabialla on varmasti sanottavansa -
Kiinan ja Iranin sotilasyhteistyöhön, joka huolestuttaa Israelia.
Kiinalla voi olla tasapainottava vaikutus Irania vastaan.
Jos se on niin elintärkeää Iranille, -
ehkä Iran ymmärtää, ettei Kiina halua sen olevan seikkailunhaluinen.
Presidentti Trumpin uusi vaalikampanja vaatii -
jonkun ulkomaisen paholaisen, jota vastaan taistella.
Se ei voi olla Meksiko ja muuri, koska sitä lupausta hän ei toteuttanut.
Venäjän suhteen Trump on heikko.
Pohjois-Korea ei näytellyt osaansa Trumpin suunnitelmassa.
Iranista olemme jo puhuneet. Eli Kiina on se iso paholainen, -
ja nimenomaan Kiinan kommunistipuolue.
Presidentti Trumpin, ulkoministeri Pompeon ja muiden puheissa -
mainitaan yhä uudelleen ja uudelleen "Kiinan kommunistipuolue".
Iran voi olla Kiinan tukija Trumpin näkökulmasta, -
mutta hänen päävastustajansa on kuitenkin Kiina, ei Iran.
Yhdysvaltain keskusarmeijan komentaja puhui nimenomaan -
Kiinan roolista Lähi-idässä sekä siitä, että niin kauan kuin Yhdysvaltain -
merivoimat ovat Persianlahdella, Kiina ei halua edetä sotilaallisesti.
Tätä Yhdysvallat ei tietenkään halua.
Myös Israel ja Eurooppa, Britannia mukaan lukien, -
haluavat ylläpitää alueen vakautta.
Ohjelma on lopussa, joten annan jokaiselle vielä päätöspuheenvuoron.
Olkaa hyvä, professori Inbar.
En sulkisi pois mahdollisuutta ennen vaaleja tapahtuvaan -
Israelin ja Yhdysvaltojen yhteishyökkäykseen Iraniin.
Etenkin jos Iran saadaan näyttämään Kiinan agentilta.
Tämä on ehdottomasti mahdollisuus epätoivoiselle presidentti Trumpille.
Evankeliset sekä jotkut konservatiivi- äänestäjät tukisivat sitä.
Iran ei ole kovin pidetty Yhdysvalloissa.
Tämä on siis yksi mahdollisuus.
Herra Javednfar?
Ennen Yhdysvaltojen vaaleja -
tulee tarkkailla, muuttaako Biden näkemystään Iranin suhteen.
Jos hänet valitaan, hän ei todennäköi- sesti palaa vanhaan sopimukseen.
Israelissa tulisi keskittyä tähän.
Herra Oren?
Viime vuosina Israel on pitänyt Irania suurimpana turvallisuusuhkanaan.
Näitä ovat Iranin ydinohjelma ja maan osallisuus Syyrian konfliktissa.
Jos Iran saadaan kuriin, -
myös Hizbollahin uhka pienenee.
Viime kuukausien ja etenkin koronakriisin alun jälkeen -
jotkut Israelin viisaat löysivät oikean ajan ja paikan -
iskeä Iranin kohteisiin salaa tai osittain salaa -
ilman Iranin vastaiskuja.
Tilanne voi muuttua, mutta viime aikoina se on ollut Israelin puolella.
Nämä ovat tietenkin väitteitä, mutta aikamme on lopussa.
Kiitos herra Javedanfar, professori Inbar ja herra Oren.
Kiitos katsojillekin! Nähdään ensi kerralla.
Suomennos: Sonja Mattayev