Tere tulemast saatesse!
Lähis-Ida on keskendunud koroonaviiruse tekitatud kriisile.
See pole siiski ainus probleem regioonis.
Põhja-Süürias jätkub Assadi režiimi ja Türgi konflikt,
kus osaleb otseselt või kaudselt ka teisi riike.
Probleem jätkub ilmselt ka pärast pandeemia lõppu.
Tänase vestlusringiga ühineb Sao Paolost dr Nir Boms,
Tel Avivi Ülikooli Moshe Dayani Keskuse teadlane,
Kesk-Iisarelist dr Hay Eitan Cohen Yanarocak,
Jeruusalemma Strateegia- ja Julgeolekuinistituudi
ning Moshe Dayani Keskuse teadlane,
ning stuudios TV7 analüütik Amir Oren.
Alustan kohe küsimusega,
milline on hetkeseis Süürias?
Kas olukord on sama tõsine kui enne pandeemia puhkemist?
Humaniaarperspektiviist on olukord äärmiselt tõsine.
Talv on vahetumas kevadega.
Idlibi 3,5 miljoni elaniku tingimused
on siiski äärmiselt keerulised.
Idlib on Süüria lahingute viimane allesjäänud kants.
Piirkonnas on olnud mingisugune relvarahu
alates märtsi algusest.
Olukord näib olevat seiskunud,
kuni koroonaviiruse möödumiseni.
Süüria kesk- ja idaosades tõstab taas pead ISIS.
See püüab näidata kohalikele ja ka teistele regiooni jõududele,
et kogub taas vägesid.
Ta võib püüda teatud alu tagasi vallutada.
Süüria asjadesse sekkub muidugi ka Iraan.
Välisminister Zarif käis eelmine nädal president Bashar al Assadi juures.
Mõlemad kasutasid näomaske, nagu hetkel moes.
Keegi ei tea, millest pooled tegelikult rääkisid.
See selgub hiljem,
kui Revolutsioonikaart näiteks Iisraeli pahandab.
Mitmed meediaväljaanded on süüdistanud Iisraeli
rünnakute eest Iraani või militantide objektide pihta Süürias.
Veel üks osaleja on Ühendriigid.
USA on oma NATO suursaadiku, endise senaatori Hutchisoni kaudu
palunud Türgil mitte kasutada
Vene päritolu S-400 raketitehnoloogia süsteemi.
Vastutasuks aitaks USA Türgit kaitses
ja poliitilisel rindel.
Tasub tähele panna ka Liibüa probleemi.
Seal on Türgi ja Venemaa omavahel vastamisi.
USA hoiab Türgi poole
ja Venemaa vastu, koos Egiptusega.
Dr Cohen Yanarocak, küsin teilt esmalt Türgi kohta,
enne kui Süüria juurde asume.
Milline on olukord Ankara ja Washingtoni lähenemisega
praeguse olukorra perspektiivist,
mis on seotud ka Türgi operatsiooniga Süürias?
See on muidugi seotud ka Liibüa olukorraga,
mis ei vasta USA huvidele,
sest Texase naftafirmal on riigi aktsiaid
Iisraeli ranniku lähedal asuvas gaasimaardlas.
See on ka Küprose, Kreeka ja Itaalia vaheline ühisprojekt,
mis on aga vastuolus Türgi regionaalsete huvidega.
Andsid olukorrast selge ülevaate.
Teame, et Türgi ja USA huvid ei ühti.
Usun, et Türgi peab nüüd oma strateegiat revideerima.
Selle suurim põhjus on muidugi koroonaviirus.
Ka 2018. a tegi Türgi liir uue rekordi.
1 dollar võrdus 6,9 Türgi liiriga.
Liiri kurss oli samal tasemel
pastor Brunsoni kriisi ajal Türgi ja USA vahel.
Nüüd Türgi väldibki S-400 raketitõrjesüsteemi käikulaskmist.
Kõik otsustati külmutada.
Teame, et Türgi vajab hädasti sularaha.
Võib oletada, et Türgi valitsus palub USA-lt
ja Euroopa maadelt
vahendite saatmist Türgi turgudele.
Selleks on vaja infrastruktuuri.
Türgi saadab humanitaarabi näiteks Hispaaniasse, Itaaliasse
ja isegi Suurbritanniasse.
Selle žestiga tahab Türgi
endast positiivset muljet jätta.
Kommenteerin Süüria olukorda.
Sel nädalal korraldasid Venemaa, Iraani ja Türgi välisministrid
ühise videokonverentsi.
See on uus tippkohtumine.
Seal peavad riigid arutama
uut plaani Süüria suhtes.
Koroonaviirus aga tekitab uusi väljakutseid.
Lugesin tänasest Türgi ajalehest,
et Türgi valitsus plaanib hingamisaparaatide toimetamist
Põhja-Süüriasse.
Minu teadmistel kasvab seal nakatunute hulk.
See võib tekitada uue pagulaslaine
Türgi kaudu Euroopasse.
Mäletame, et veebruari lõpus
avas Erdogan Venemaa, Süüria ja Türgi vaheliste pingete tõttu
oma piiri Kreekaga.
Üle piiri Kreekasse läinud pagulased
peatas Kreeka politsei.
Nad jäid piirile lõksu.
Türgi lehtede andmeil toimetas Türgi politsei need põgenikud
Türgi kinnipidamislaagreisse.
Nad kaotasid Türgis oma pagulasstaatuse
ja on koroonaviiruse tõttu terviseriskiks.
Pagulaste olukord halvenes seega veelgi.
Koroonaviirus on täielikult muutnud
olukorra tervikpilti.
On tähtis märkida, et suur osa neist pagulastest
on immigrandid, kelle enamik tuleb Afganistanist, Iraagist
ja teistest regiooni riikidest, sh Aafrikast.
Täpselt! Aitäh parandamast.
Hr Boms, järgmine küsimus teile.
Lähis-Ida koroonakriisist räägivad iga päev mitmed allikad,
näiteks luureraportid.
Tahan küsida kahe asja kohta.
Türgi toetatud väed rindel on rääkinud,
et Süüria valitsusväed on vältinud viimasel ajal rünnakuid Türgi vastu.
See johtuvat koroonaviiruse levikust Süüria armees.
Kas oskate öelda, kas see peab paika
ja kas selle suhtes on ka teisi perspektiive?
Teine küsimus puudutab kohtumist, mida mainis dr Yanarocak.
Ehk kohtumist Vene välisministri Sergei Lavrovi,
Türgi välisministri Mevlüt Çavuşoğlu
ja Iraani välisministri Mohammad Javad Zarifi vahel.
Zarif kohtus eelmine nädal Süüria presidendi Assadiga,
et arutada mh Astana tulevase põhiseaduskomisjoni teemat.
Selle teema juures on mitmeid olulisi vaatenurki.
Kui eelmine kord saates osalesin,
lootsime, et koroonaviirus viib vaenutegevuse lõppemiseni.
ÜRO peasekretär on kutsunud üles vanu sõjakirveid maha matma
ning kasutama võimalust teha midagi muud.
Jätkan dr Yanarocaki ülevaatest Tügi olukorra kohta.
Viimastel nädalatel
on kasvanud rünnakud kurdide vastu Iraagis ja Põhja-Süürias.
Türgi erinevad rühmitused on vaielnud Vene osaluse üle M4 maanteel.
Lisaks finantstülid, kuna Türgi toetatud väed pole oma raha saanud.
Nad protesteerivad koos mõnede mässulistega,
kes ei aktsepteeri kokkulepet
ning Türgi ja Vene vägede ühispatrulle.
Nad püüavad jõuda Eufrati jõe teisele kaldale.
Sõda pole tõesti veel läbi. Lahinguid on kaks -
üks koroona vastu ja teine maavallutuste tegemiseks.
Samal ajal püütakse edendada Astana protsessi
ja luua Süüriasse uut valitsust.
See on Venemaale ja Assadile väga tähtis.
Viimastel nädalatel näivad olevat jahenenud
Assadi režiimi suurima toetaja Venemaa suhted Assadiga.
Venemaa pressis
süüdistatakse Süüria valitsust ja presidenti Assadi korruptsioonis.
See räägib sellest, et võimalike valimiste korraldamine
võib kahtluse alla seada Assadi režiimi jätkusuutlikkuse
kõigi Süüria poolte silmis.
Vastan teisele küsimusele.
Süüria on teatanud 38st koroonaviiruse juhtumist.
Kõigi indikaatorite järgi
on tegelik nakatunute arv siiski palju kõrgem.
Rohkem kui 50 % Süüria haiglaist on hävinenud ja kasutuskõlbmatud.
Nii pole ka koroonaviiruse testid
tõenäoliselt eriti organiseeritud.
See johtub ka Iraani maismaasillaprojektist,
mis hõlmab Süüriat, Iraaki ja Liibanoni.
Iraan jätkas ka lende Damaskusesse ja Liibanoni.
Raportite järgi on see omakorda kasvatanud
koroonanakkuste arvu.
Räägime kohe uuest mängijast rahvusvahelisel areenil.
Hr Boms, tahaksin küsida veel selle kohta,
et Ankara valitsus ei vahendanud teatud rahasummasid
nn Vaba Süüria Armeele.
See pole aga sama armee,
millest rääkisime Süüria kodusõja alguses.
Siis olid väed tagasihoidlikud.
Nüüd on ridadega liitunud ka teisi salafiste ja džihadiste,
kes loobuvad oma ideoloogiast,
et hakata palgasõdureiks puhtast rahaahnusest.
Süüria revolutsiooni jäänused
kogunesid Idlibi maakonda.
Pole päris tõsi, et vaid revolutsioonist järgi jäänud,
eriti islamirühmitused, oleksid üksi võimu haaranud.
Nad said olulist toetust Türgilt.
Süüria revolutsioon algas araabia kevadest.
Peagi tõusid väikese armee etteotsa
islamistide väed,
keda toetasid oluliselt Türgi sarnased riigid.
See selgitab osaliselt, miks on Türgi jätkanud rünnakuid Süüriasse.
Nad toetavad islamistide vägesid ja võitlevad samas kurdide vastu.
Praeguse majanduskriisi tõttu mõistab Türgi,
et ei saa endiselt jätkata.
Türgi arvab, et teised kasutavad olukorda ära.
Türgi ei saa endale enam lubada vägede toetamist, kes on nende vastu.
Tahan kohe kuulda dr Yanarocakilt Türgi majanduskriisi
ja selle mõjude kohta Türgi tegevusele Süürias.
Hr Oren, uus tegija mängus on Hiina.
Hiina on aktiivselt toetanud Süüriat, Liibanoni ja teisi Lähis-Ida riike.
Nad on näiteks toimetanud koroonatestimisvahendeid.
Mõnedes konfliktipiirkonna maades on neist puudus.
Näiteks Liibanonis oli majanduskriis juba enne koroonaviirust.
Kas Hiina muutub aktiivsemaks
nii taktikaliselt kui strateegias?
Hiina aktiviseerub astmeliselt igal pool,
eriti rannikupiirkondades.
Tavaliselt USA vastu olev Venemaa
Hiinat oma reviiri siiski ei lase.
Nir Boms mainis varem pingeid
Venemaa ja Assadi vahel.
See johtub sellest, et Venemaale ja varem NSVL-ile
polnud Assad ja tema isa vältimatud.
Süüria on siiski vältimatu strateegiline jõuvaru.
Üksikisikud ja pered võib kõrvale tõugata.
Venemaa näitab nii Süüriale,
et kui Assad korralikult ei käitu, leitakse tema asemele teine.
Tänavu novembris on Assadi pere olnud võimul 50 aastat.
Peale monarhiate sellist dünastiat kuskil mujal pole.
Sarnaselt teiste riikidega
on ka Türgil konflikt tervise ja majanduse vahel.
Karmid piirangud kodanike isoleerimiseks,
et vältida pandeemia levikut,
viivad majanduslanguseni.
Hay Eitan teab selle kohta rohkem.
Kuid üks Türgi tähtsamaid tööstusi on turism.
Lisaks Türgile on suletud ka teised maailma riigid.
Reisimine ja lennud on peaaegu seiskunud.
Turistid ei too Türki raha.
See on üks põhjus, miks Türgi räägib desinfitseerimisplaanidest
turismiobjektidel ja ühistranspordis,
et Türki oleks turvaline reisida.
On ülimalt ebatõenäoline, et see veenab inimesi,
enne kui Türgi surmaohvrite arv on nulli langenud.
Dr Yanarocak, küsiksin teilt nüüd Türgi majandusseisu kohta.
Hr Oren rääkis eelkõige turismist, mis on kõikjal kokku varisenud.
Ka Iisraelis on turismisektor märkimisväärselt kannatanud.
See mõjutab ka transporti.
Turkish Airlines on Türgi rahvuslennufirma.
Nad on turustanud end üliaktiivselt lääneriikides.
Euroopa korvpalliliiga suursponsor
on Turkish Airlines.
Kriis on tabanud Türgi majanduse keskseid sektoreid.
Kuidas suudab riik edendada oma regionaalseid pürgimusi
keset majanduskriisi?
Hea küsimus. Aviatsioonitööstus sai koroonakriisi tõttu suure löögi.
Türgi Istanbuli lennujaamades liigub tavaliselt miljoneid reisijaid.
Nüüd näeb nende netilehel
tühistatud lendude nimekirja.
Olin ise Istanbuli Rahvusvahelises lennujaamas
umbes kuu aja eest.
Paljud olid mures oma töökohtade pärast.
Inimesed arutasid valjult, mis saab, kui töökohad kaovad.
Laiemas mastaabis
on olukorral märkimisväärne mõju Türgi majandusele.
Ca 1,5 nädala eest alustas Türgi majandus kampaaniat:
"Türgi on isemajandav".
Iisraelis ootab rahvas valitsuselt abiraha.
Türklased ootavad oma valitsuselt muidugi sama.
Türklased pole raha siiski saanud.
Selle asemel on türklastel palutud
annetada valitsusele raha
abivajajatele jagamiseks.
Mõistame, et esiteks ei suuda Türgi valitsus,
vähemalt sellise mulje nad hetkel jätavad,
pakkuda oma kodanikele sotsiaalabiteenuseid
koroonaviirusega seotud abirahade osas.
Seni pole Türgi kaitseministeerium teatanud eelarvekärbetest
ja kõik näib normaalne olevat.
Ma ei usu, et Türgi oma operatsioonid peataks.
Suurim näitaja on siin
relvasaadetiste jätkumine Liibüasse.
Paluksin kõigil veel lõpetuseks analüüsida lähitulevikku.
Alustame teist, dr Boms.
Kas võiksite rääkida ka Süüria praegustest majandusväljakutsetest.
Riigi majandus on kannatanud aastaid kestnud lahingute tõttu.
Lisaks on nüüd majandusraskustes riigi suursponsorid Venemaa ja Iraan.
Süüria on teistest äärmiselt sõltuvaks muutunud.
Majandusraskused tabasid selle liitlasi ja sõda kestab.
Lisaks tekitab ebastabiilsus riigis probleeme kõigile.
Ka nafta hinnal on oma mõju. Süüria on naftatootja.
Assad tahabki vallutada teatud kurdide hallatavaid alu,
et lisatulu saada.
See on seotud naftahinna arenguga.
Teiseks usun,
et Süüria sõda kestab kahjuks edasi.
Kokkupõrked põhjarindel tihenevad.
Süüria tippjuhtkonnas võib samuti isikulisi muutusi näha.
See on seotud Astana protsessiga,
millega püütakse Süüria poliitikasse muutust tuua.
Dr Cohen Yanarocak?
Halveneb koroonaviirusega seotud olukord Türgis.
Kahtlen isiklikult,
et Türgi Terviseministeeriumi avaldatud andmed paika peavad.
Majanduse elustamiseks
peab Türgi saavutama murrangu
koroonaviiruse taltsutamises.
Vaja on läbipaistvust.
Usun, et Türgi jätkab info varjamist,
kuna tahab jätta maailmale mulje, et koroonaviirus on kontrolli all.
Mida enam asjad muutuvad, seda enam jäävad nad endiseks.
Ligi 9 aasta eest tõusis Iisraeli armee juhiks Benny Gantz.
Toona valitses Putin Moskvas, Erdogan Istanbulis
ja Assad Süürias. Siis algas Süüria kodusõda.
Nüüd on Gantz ühinenud Netanyahuga.
Süüria kodusõda kestab endiselt.
Saateaeg on otsas. Aitäh, dr Boms, dr Cohen Yanarocak
ja hr Oren.
Aitäh, head vaatajad! Järgmise korrani!
Tõlge: Monika Jaaguri