Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Maailman terveysjärjestö WHO:n pandemiaksi julistama koronavirus -
on vallannut Israelin, kuten monet muutkin maailman maat.
Sisäministeriö on antanut määräyksiä julkiselle ja yksityiselle käytökselle.
Arkielämä on lähes pysähtynyt, ja talous on kärsinyt vakavan iskun.
Tartuntataudin vaikutuksista kanssani keskustelevat tohtori Eran Lerman, -
joka on JISS-instituutin varajohtaja ja Shalem-korkeakoulun luennoitsija, -
analyytikkomme Amir Oren sekä professori Nellie Munin, -
joka on kansainvälisen elinkeino-oikeuden asiantuntija -
ja Israelin entinen EU-edustuston talousasiain ministeri.
Oren, kertoisitko meille koronavirus- pandemian viime käänteistä?
Kun tulin tänään junalla Tel Avivista Jerusalemiin, -
sain kokonaisen junavaunun yksin käyttööni.
Useimmat israelilaiset ovat noudattaneet -
terveysviranomaisten ohjeistuksia.
He ovat pysyneet joko kotona tai lähistöllä -
ja lähteneet vain pakollisille ostoksille.
Kaupungit ovat autioituneet, kadut ovat tyhjillään.
Tunnelma on muuttunut vakavaksi.
Näin on käynyt siitä huolimatta, -
että kun katsotaan, mitä on tapahtunut nyt 4―6 viikon aikana, -
Israel on lukeutunut onnekkaiden maiden joukkoon.
Viikon puoliväliin mennessä kukaan ei ole Israelissa kuollut.
Sadat israelilaiset ovat sairastuneet, -
mutta kukaan ei ole vielä kuollut viikon puoliväliin mennessä.
Asiantuntijat ovat silti ennustaneet, -
että elleivät kansalaiset noudata valtion määräämiä toimia, -
kuten sosiaalista etäännyttämistä, omaehtoista karanteenia ja muita, -
Israel hukkuu tartuntatapausten määrään, -
mihin julkinen terveydenhuolto- järjestelmä on varautunut huonosti.
Kriisillä on tietysti myös taloudellisia seurauksia, -
mutta niistä kuulemme lisää hetken kuluttua.
Tohtori Lerman, olet toiminut lukuisissa viroissa vuosien varrella.
Olet toiminut myös -
valtion kansallisena varaturvallisuusneuvonantajana.
Tällä hetkellä organisaation johtaja, -
jonka pääministeri Benjamin Netanjahu nimitti -
koronavirustyöryhmän johtajaksi, on Meir Ben Shabbat.
Kysymykseni koskee nyt sitä, -
että valtio jatkaa pyrkimyksiä rajoittaa tartuntatautia leviämästä lisää.
Onko Israel yhtä peräänantamaton tositoimissa -
kuin se on sanallisesti televisiopuheissa?
Minä en osaa arvioida mediaviestien tehokkuutta.
Minun käsitykseni mukaan pääministeri on toiminut tehokkaasti.
Jopa nekin, jotka epäilevät Netanjahun hyödyntävän tilannetta -
omiin poliittisiin tarkoitusperiinsä, ajattelevat, että hänen sanansa -
käyvät järkeen, kun mietitään, mitä muut maat ovat tehneet.
Jotkin maat ovat vastanneet kriisiin -
pari viikkoa myöhemmässä vaiheessa samalla tavalla kuin me.
Kiinalaiset moittivat meitä, kun suljimme rajat kiinalaisilta.
Nyt he sulkivat rajat muilta, koska he kärsivät nyt muualta Kiinaan tulevista,-
esimerkiksi Iranista tai Italiasta.
Hänen toimensa ovat järkeviä.
Työryhmää johtava Meir Ben Shabbat -
ei ole epidemiologi tai alan asiantuntija.
Mutta tämä on sellainen hätätilanne, -
johon kansallisen turvallisuuden henkilöstö on koulutettu varautumaan.
Siirtyminen tavallisesta elämästä hätätilaan, -
onpa kyseessä terveyttä, turvallisuutta tai sotaa koskeva hätätila, -
on pitkälti kansallisen turvallisuuden henkilöstön vastuulla.
Tilanne vaatii koordinoidun vastauksen -
käytännössä kaikilta ministeriöiltä.
Se on ainoa hallituselin, joka kykenee kokoamaan kaikki tahot yhteen.
Tarvitaan ulkoministeriötä, elinkeino- ja teollisuusministeriötä, -
liikenneministeriötä, terveys- ministeriötä ja sosiaalipalveluja -
sekä erittäin tärkeänä tahona valtiovarainministeriötä, -
koska sen pitää keksiä, kuinka maa pidetään pystyssä talouskriisissä.
Kaikki on tuotava saman pöydän ääreen ― kahden metrin turvaväleillä ―
keskustelemaan siitä, mitä on tehtävä toisiaan täydentävästi.
Se on haastavaa.
Elinkeinoelämän tarpeet törmäävät suoraan -
terveysministeriön odotuksiin ja vaatimuksiin.
Terveysministeriön kannalta ihannetilanteessa -
koko Israel suljettaisiin kolmeksi viikoksi.
Silloin käyrä madaltuu eikä päädytä Italian tilanteeseen, -
jossa erinomainen terveydenhuolto jää hoitoa tarvitsevien määrän jalkoihin.
Mutta talous täytyy jotenkin pitää pystyssä.
Maan taloutta ei haluta kääntää takapakille.
Huolellinen, hidas tasapainotus on erittäin tärkeää.
Tohtori Munin, Israelin talous näyttää olevan paremmassa kunnossa -
kuin muissa koronan kanssa kamppailevissa maissa.
Kriisi ei silti kohtele taloutta hyvin, ja sen vaikutus tuntuu jo.
Valuuttakurssi heilahtelee.
Sekeli on jo heikentynyt paljon suhteessa dollariin ja euroon.
Prosessi vaikuttaa jatkuvalta.
Vaikuttaa siltä, -
että tämän hetkistä kriisiä lähestytään uuskeynesiläiseen tapaan.
Talousministeriö tekee yhteistyötä terveysministeriön kanssa.
Jälkimmäinen tahtoisi sulkea koko julkisen elinympäristön.
Kykeneekö talousministeriö sinusta tunnistamaan vastuullisesti hetken, -
jolloin on aika sulkea markkinat, niin että meillä jää riittävästi pelivaraa -
selvitä seuraavista viikoista, kunnes ― jos Jumala suo ―
kehitetään rokote tai keksitään muita myönteisiä toimia?
Israelin pankin rinnalla. - Juuri niin.
Uskoisin, että suurin ongelma ja haaste koko maailmalle -
ja Israelin hallitukselle on tällä hetkellä aika.
Kukaan ei tiedä, kauanko kriisi jatkuu.
Se on merkittävin kysymys. Se on tavallaan arpapeliä.
Kukaan ei tiedä, milloin keksitään rokote -
tai parannuskeino pandemiatilanteeseen.
Se viivyttää asioita.
Ilman sitä tietoa -
on vaikeaa ennustaa, mikä on oikea hetki -
sulkea elinkeinoelämä hetkeksi.
Siksi luulen, että talousministeriö pyrkii voittamaan aikaa, -
ja toivoo, että tilanteesta saadaan lisätietoa, -
joka auttaa päätöksenteossa.
Se yrittää viivyttää päätöstä mahdollisimman pitkään. - Aivan.
Mainitsit, että kriisi alkoi Israelin talouden kannalta -
melko vakaasta tilasta.
Israelin markkinat ovat kuitenkin ainutlaatuiset.
Sillä on ainutlaatuisia haasteita muihin maihin verrattuna.
Se on niiden vuoksi muita maita haavoittuvaisempi.
Turvallisuushaasteita on meneillään.
Israelin markkinat ovat pienet ja hyvin pitkälti riippuvaisia viennistä.
Israelin talous on riippuvainen myös tuonnista ulkomailta, -
koska elämme epäystävällisellä alueella.
Kansainväliset kontaktimme ovat meille erittäin tärkeitä.
Kaikki mitä tapahtuu maailmantaloudelle, -
vaikuttaa myös Israelin talouteen vakavasti.
Oren, jokaisen muista riippuvaisen talouden täytyy toimia -
huomattavan varovaisesti, koska sen pitää kyetä arvioimaan myös, -
mitä toimia isommat maat, joista ollaan riippuvaisia, aikovat tehdä.
Heidän toimensa vaikuttavat lopulta meihinkin.
Yhtälö on yksinkertainen: terve kansa tuottaa terveen talouden.
Sairas kansa ei tuota tervettä taloutta.
On etsittävä tasapaino terveyden ja toimivan talousyhteiskunnan välillä.
Se prosessi pitää toimintakykyisenä maan, -
jolla on muutoinkin paljon haasteita ilman koronavirustakin.
Se pitää maan vahvana vastustamaan niitä tahoja, jotka yrittävät tuhota sen
Niin, Israelin talous on pieni -
tai vähintään keskivertoa pienempi maailmanlaajuisella mittapuulla.
Se on silti kehittynyt.
Emme tahdo palata vaihtotalouteen, jossa appelsiini vaihtuu leipään.
Mainitsen muutaman seikan. Professori Munin totesi, -
että Israel on riippuvainen erityisesti hyödykkeiden kuljetuksesta.
Useat johtajat ympäri maailman sekä Israelin johtajat huolehtivat, -
että hyödykkeiden rahtiliikenne kulkee edelleen.
Ihmiset ovat lakanneet matkustamasta -
lähestulkoon kokonaan.
Eivät kuitenkaan ne, jotka kuljettavat rahtia.
Venäläiset ovat ilmoittaneet, -
että Euroopasta Venäjälle saapuvia kuorma-autonkuljettajia -
otetaan vastaan samaan tapaan kuin diplomaatteja.
Israelin lento- ja merirahtiliikenne kulkee yhä, -
koska se ei ole keskuspaikka.
Israel tuo tavaraa ja vie muuta tavaraa.
Israelin kautta ei tehdä jälleenlastausta.
Yleensä valtio ei voi vaikuttaa ihmisen käytökseen.
Tupakoija näkee kyllä varoitukset askin kyljessä -
mutta päättää lopulta itse, tupakoiko, vaikka se on terveydelle vaarallista.
Vaan ei nyt. Vaikka tahtoisi tartunnan tai asia olisi samantekevä itselle, -
saattaa tartuttaa muita ja aiheuttaa tartuntataudin leviämistä.
Siksi valtio sääntelee käytöstä.
Vielä viimeinen seikka, joka muistuttaa Israelin puolustusoppia.
Iron Dome -ohjustorjuntapattereita on rajallinen määrä.
On päätettävä ja priorisoitava, tahtooko suojella siviiliväestöä -
vai sotilas- ja infrastruktuurivarallisuutta.
Yleensä suojellaan lentokenttiä, jotta ilmavoimat voi lyhentää sodan kestoa.
Siten se lievittää myös väestön ongelmia.
Samaan tapaan nyt on suojeltava terveydenhoitohenkilöstöä.
Erilaisista laitteista ja välineistä on pulaa.
Ne on ensin annettava hoitohenkilöstölle eli lääkäreille, -
hoitajille ja laboratorioteknikoille, jotta he voivat lyhentää jakson kestoa.
Hätähuuto vajauksesta kaikuu ympäri maailmaa.
Useimmilta mailta puuttuu tarvittavia välineitä.
Israelin tilanne on suhteellisen hyvä, -
mutta meiltäkin puuttuu suojaus- välineitä etenkin hoitohenkilöstöltä.
Vajausta on kahdentyyppisistä välineistä.
Tarvitaan hengityskoneita sairastuneille.
Terveydenhoitohenkilöstö puolestaan tarvitsee testipakkauksia -
sekä suojavaatteita ja hengityssuojaimia.
Ironisesti se maa, joka yrittää nyt auttaa useimpia muita maita, -
on Kiina, josta koronavirus lähti liikkeelle. Tohtori Lerman.
Mikään muu maa ei kykene siirtämään suuria määriä ihmisiä -
yhdeltä tuotantolinjalta toiselle kuin Kiina mahtikäskyllä.
Luulenpa, että parin viikon sisään he ratkaisevat myös vessapaperipulan, -
joka on villinnyt eurooppalaiset.
Israel saattaa paradoksaalisesti joutua käymään läpi -
jopa negatiivisen talouskasvun jakson.
Mieleeni juolahti ajatus tulevaisuudesta.
Yksi asia, jonka ainakin länsimaat oppivat tästä stressitestistä, -
on se, että kasvava osa työstä on mahdollista tehdä etänä.
Tarvitaan kuitenkin paljon enemmän kapasiteettia -
tietokonevälitteiselle viestinnälle.
Hyvin iso osa Israelin liiketoiminnasta ulkomaiden kanssa koskee sitä.
Hyvin suuri osa 120 miljardin dollarin viennistä, -
mikä on kääntänyt vientinettomme tuontia suuremmaksi 10 vuodessa, -
koskee pitkälti kybermaailmaa -
sekä viestintä- ja tietokoneteknologiaa yhä korkeammalla tasolla.
Olen itse kokenut ensi kertaa elämässäni online-opettamisen.
Siitä voi tulevaisuuden maailmassa tulla sääntö eikä poikkeus.
Israel saattaa innovaatiokulttuurinsa ansiosta -
havaita olevansa tulevaisuudessa jälleen siinä asemassa, -
että se saa taloudellista jalansijaa maailmassa.
Jokaista kriisiä voidaan käyttää yhteiskunnan parantamiseen.
Tohtori Munin, miten näet nykytilanteen?
Israelin pankin entinen johtaja Stanley Fischer alkoi useiden vuosien ajan -
ostaa miljoonia dollareita, yli miljardi Yhdysvaltain dollaria, -
heikentääkseen sekeliä suhteessa dollariin Israelin viejien hyväksi.
Nyt Israelin markkinoille virtaa ylimääräistä kassavirtaa, -
sekelejä painetaan lisää ja dollareja on lakattu ostamasta.
Dollarien myymistä harkitaan jossakin vaiheessa -
sekelin arvonaleneman vakauttamiseksi.
Miten kaikki tämä vaikuttaa nyky- tilanteeseen käsityksesi mukaan, -
niin ettei Israelin valuutan arvo romahda?
En usko, että Israelin sekeli olisi välittömässä vaarassa romahtaa.
Kuten sanottua, Israelin talous on suhteellisen vahva ja toimiva.
Totta kai kyse on myös sijoittajien uskomuksista -
ja psykologiasta, kuten tiedetään.
En kuitenkaan usko, että tässä globaalissa tilanteessa -
Israelin sekeli olisi muita valuuttoja epäedullisemmassa asemassa.
Heilahtelua on tapahtunut paljon -
globaalilla raha-areenalla yleisesti ottaen -
näinä viime viikkoina globaalin kriisin vuoksi.
Se on luonnollista.
Minusta se heijastelee ennen kaikkea -
epävarmuutta, -
epätietoisuutta tulevaisuudesta ja sijoittajien epäröintiä.
He eivät tiedä, mitä tehdä. Mihin sijoittaa ja mitä välttää?
Siinä mielessä Israelin sekeli on mukana globaalissa pelissä.
Israelin pankki -
ja muut talousviranomaiset yrittävät puuttua asiaan -
vakauttaakseen sekeliä lyhyellä aikavälillä.
Sen kautta yritetään arvioida, mitä tapahtuu pitkällä tähtäimellä.
Tilanne yritetään säilyttää vain sen verran epävakaana kuin tarvitsee.
Ne ovat lyhyen aikavälin toimenpiteitä.
Kunhan tilanne selkenee, -
aletaan toteuttaa pitkän tähtäimen toimenpiteitä.
Oren, joitakin vuosia sitten tapahtui tuhoisa tilanne -
Karmelilla Pohjois-Israelissa.
Hallitusta moitittiin siitä, ettei se tehnyt riittävästi -
ja että se viivytteli toimenpiteissä, -
jotka olisivat voineet estää suuren uhriluvun Karmelin metsäpalossa.
Ironista on se, että sama hallitus istuu nyt virassa kuin silloin.
Kysymykseni nykytilanteen suhteen on se, onko historiasta opittu -
ja vaikuttaako nykyhallituksen trauma viivyttelystä metsäpalokriisissä -
päätöksentekoon tällä hetkellä?
Se on toteuttanut ennenkuulumattomia toimenpiteitä.
Toki tilannekin on ennenkuulumaton.
Toimenpiteillä varaudutaan pahimpaan tilanteeseen, -
kunnes asiasta tiedetään enemmän.
Onko se oikea lähestymistapa hallitukselle -
vai vaikuttavatko muutkin asiat päätöksentekoon?
Hallituksille on yleistä se, etteivät ne koskaan odota ja valmistaudu -
ennalta arvaamattomiin sattumuksiin.
Taakka lankeaa sille, joka huolehtii kriisistä sen alettua.
Mainitsemasi metsäpalo vaati 41 kuolonuhria.
Lähes kaikki sattuivat yhdessä tilanteessa.
Yksi bussi ja useita ajoneuvoja jäi tulen saartamaksi.
Valtio ei ollut varautunut sellaiseen metsäpaloon.
Varautumisen puutteella ei silti ollut yhteyttä suureen kuolleisuuslukuun.
Vaikka kukaan ei olisi kuollut metsäpalossa, -
valtion varautuminen oli juuri ja juuri 1900-luvun tasoa, -
ei tämän vuosituhannen.
Nykytilanteessakin on kyse prioriteeteista.
Israelin julkinen terveydenhuolto- järjestelmä on alati alirahoitettu.
Poliitikot johtavat sitä.
Nämä johtavat yhtä pääministeri Netanjahun koalitiokumppaneista, -
jotka hänen on pidettävä puolellaan säilyttääkseen enemmistön.
He eivät välttämättä ole parhaita johtamaan sellaista ministeriötä.
Itse asiassa yksi on syytettynä ministeriön johtamistapansa takia -
tai tulee saamaan syytteen poliisitutkinnan päätteeksi.
On tarkasteltava kahta vaihetta.
Kriisiä edeltävän vaiheen toiminnasta he saavat erittäin huonot pisteet.
Kriisin alkamisen jälkeen he saavat keskiarvoa paremmat pisteet.
Aikamme päättyy pian. Jokainen saa tilaisuuden antaa loppulausunnon.
Tohtori Lerman, tahtoisin kuulla näkemyksesi hallituksen toimista.
Käyttääkö se pahimman tilanteen toimenpiteitä vastuullisesti -
vai onko se mennyt liiankin pitkälle -
toimenpiteiden ajoittamisen suhteen?
Olen kuullut monen olevan eri syistä sitä mieltä, -
että jotkin toimenpiteet olisivat ylimitoitettuja.
Otetaan huomioon, että kouluja on suljettu osittain tai kokonaankin -
esimerkiksi Ranskassa, Italiassa ja muissakin maissa.
Israelissa kriisi ei ole vielä kahden ensimmäisen kuun aikana vaatinut -
yhtäkään kuolonuhria, toisin kuin muissa maissa.
Hallitusta tuskin voidaan siis moittia takautuvasti.
Yksi seikka kuitenkin on selvää.
Karmelin metsäpalossa se seikka oli ilmatieavun kapasiteetin puute.
Nyt se seikka on testauskapasiteetti.
Jos edes murto-osa kriisin lopullisen talousvaikutuksen kustannuksista -
olisi sijoitettu etukäteen monenlaisiin ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin -
ja vankkaan terveydenhoitojärjestelmään, -
se olisi säästänyt paljon kustannuksia, -
jotka menetetään nyt markkinoiden sulkemisesta.
Professori Munin, mitä sanot vielä Israelin taloudesta?
Tilanteemme oli vakaa ennen kriisiä. Miten tästä edetään?
Kukaan ei taida tietää sitä oikeasti.
Kaikki reagoivat tilanteeseen päivä kerrallaan.
Mutta käsitykseni mukaan -
nämä toimenpiteet ovat järkeviä.
Valitettavasti aikamme päättyy. Jatketaan keskustelua toisella kertaa.
Kiitos, tohtori Lerman, Amir Oren ja professori Munin.
Kiitos myös katsojille! Ensi kertaan.
Suomennos: Maija Tuukkanen