Tere tulemast saatesse!
Koroonaviiruse levides
ei õnnestunud Iisraelil vältida paljude teiste maade saatust.
Nakatunute arv eri mandritel kasvab.
Iisraelis võivad viirusel olla julgeoleku- ja poliitilised tagajärjed.
Vastavat vestlust arendavad
dr Asher Shalmon, Terviseministeeriumi välissuhete juht,
TV7 analüütik Amir Oren, ja dr Fadi Essmaeel,
IDC Herzliyah' Terrorismivastase Võitluse Instituudi teadlane.
Hr Oren, kas teeksite ülevaate
keerukast olukorrast seoses COVID-19 viirusega?
Bioloogiline sõda on Iisraelile alati muret teinud.
Mitmel vaenulikul naaberriigil
on biotoimeaineid.
Hirm bioloogiliste relvade kasutamise ees on vähenenud.
Aeg-ajalt korraldatakse siiski õppusi ja simulatsioone,
mida Iisraeli sõjalises slängis kutsutakse "Mustaks kardinaks".
Iisraeli naabreiks on
Palestiina omavalitsus Jordani jõe läänekaldal,
ning Gaza sektor.
Viimast ümbritsevad erinevatest külgedest Iisrael, Egiptus
ja Vahemeri,
mistõttu see on ehk teistest suletum ühiskond.
Kuid neilgi võib suur tervishoiurisk tekkida.
Aastakümnete vältel
on Iisrael kohanud epideemiaid ja pandeemiaid.
Nagu näiteks linnugripp.
Nüüd on riik uue olukorra ees.
Mõningaid iisraellasi
kontrolliti koroonaviiruse suhtes juba välismaal.
Nad toodi Iisraeli ja nende testidest viirust ei leitud.
Osal avastati viirus hiljem.
Üks iisraellane, kel viirus tuvastati, pidi jääma Jaapanisse,
kus ta hiljem paranes.
Hiljuti saabus Iisraeli veel kaks reisijat riikidest,
kus hiljem tuvastati viiruse levik.
Viiruse levik Iisraeli on julgeolekuoht, kui see saabub mujalt maailmast,
kuid veel enam, kui see tuleb palestiinlaste aladelt
ja Gazast.
Poliitiline probleem on selles, et järgmisel esmaspäeval
toimuvad Iisraelis parlamendivalimised.
Nüüd hõljub valimiste kohal pandeemiaoht.
Lisaks võivad poliitmängurid ära kasutada hirmu
ja levitada kuulujutte teatud valimisjaoskondade suhtes.
Kui mõnel parteil on seal varem enamus olnud,
võib hääletajaid heidutada viiruse hirmus sealt eemale hoidma.
Iisrael peab tegelema selle probleemi mitmete aspektidega.
Dr Shalmon, kui palju peaks selle olukorra pärast muretsema?
Kidlasti on tegemist
tõsise rahvusvahelise olukorraga,
kuid vara on rääkida pandeemiast,
kuid oleme tõsiselt valmistunud, kui olukord peaks sinnani jõudma.
Tegemist on unikaalse viirusega.
Mõned selle aspektid erinevad varasematest pandeemiaviirustest.
Uurime ja püüame seda pidevalt rohkem tundma õppida,
et mõista, kuidas see levib
ja selle epidemioloogiat,
ning ka tõve kliinilist poolt.
Tulevikus loodame, et suudame selle vastu vaktsiini või ravi leida.
Dr Essmaeel, olete ka arstiteaduste doktor.
Olete olnud USAs nõunikuks mitmetes olukordades.
Olete nõustanud Kongressi meditsiinilistes küsimustes.
Kuidas teie praegust olukorda näete?
Kas tegu on teadmatusest lähtuva murega?
Me ei tea ju veel kõike viiruse kohta.
Kuulsin varem,
et internetis anti karantiiniaja pikkuseks 27 päeva.
Hiinlaste sõnul oleks see vältimatu, kuid need olid valekuuldused.
Tegelikult on õige number 14 päeva.
Kus me praegu selle kõigega oleme?
Ütleksin sissejuhatuseks,
et kõige juures, mida biotoimeainete kohta tean,
siis magan nende suhtes nagu laps,
kes aeg ajalt karjudes üles ärkab.
Koroonaviiruse olukord ei ole meie kõige hullem oht.
Ka kõigi oma ebakindlate teguritega
ei küüni see viimaste kümnendite ohtudeni.
Olukord pole küll hea ja osa infot viiruse kohta võidakse varjata.
Olen püüdnud seda välja uurida oma Hiina kontaktidelt,
kuid nemadki ei tea hetkel rohkemat.
Püüame alati tulevikku näha.
Võime kasutada matemaatilisi trikke ja analüüse.
Paari päeva eest lugesin
Boltzmanni funktsioonide alusel tehtud regressioonianalüüsi,
kus epideemia mustri mõistmiseks
kasutati kõrgema matemaatika meetodeid.
Kui see rahulikult läbi lugeda,
näitavad numbrid, olukord tuleb ülimalt ebamugav,
kuid vaibub ilmselt paari nädalaga, kuna ilm soojeneb pidevalt.
Kõik seni nähtud matemaatilised regressioonianalüüsid
viitavad hetkel tõve taandumisele märtsi lõpuks.
Aga kui palju jõuab enne nakatuda?
Me ei tea viiruse kohta kõike.
Tegu koroonaviiruse muteerunud vormiga.
See on tõsi. Me ei tea selle tegelikku peiteaega.
Arvame, et 14 päeva on piisav, kuid me ei tea täpselt.
Me ei tea täielikult kõiki selle levimismeetodeid inimeselt teisele.
Kõige tõenäolisem on ehk piisknakkus.
Näib siiski, et see ei levi õhu kaudu.
Töötame pidevalt selle ebakindluse elemendiga.
Sõnastusega tuleb hoolas olla. - Väga. Avalikkusel on raske mõista,
mis on normaalne, kuna asi on väga tehniline.
Mul on kogemus kriisijuhina töötamisest.
Andsin paari päeva eest ühes ülikoolis loengu.
Enamik lektorid ülistas meie kriisivalmidust antud vallas.
See pole halb, kuid teha võiks palju rohkem.
Eriti kuulujuttude ja info kontrollimisel.
Ma ei räägi tingimata Iisraelist, vaid meedikute kogukonnast.
Oleme hõivatud asja kliinilise poole ja raskustega,
kuid suur puudujääk on selles,
kuidas kriisiküsimustes rahva poole pöördutakse.
Sama probleem on kõikjal maailmas, ka USAs.
Neist tuleb iga epideemia puhul iga kord uuesti õppida.
Demokraatiatel on raskusi regioonide ja üksikisikute isoleerimisega.
Kõik algas Hiinast,
Wuhani maakonnas asuvast, 11 miljoni elanikuga linnast.
Hiina autoritaarne valitsus
võiks kergelt peatada igasuguse side ja transpordi liikumise.
Nad võiksid käskida kõigil karistuse ähvardusel koju jääda.
Ja rahvas kuuletuks.
Ka mõned rahvuskangelased aitaks neil kergemini kuuletuda.
Iisraelis on asjad teisiti.
Inimesed naasid viirusega saastunud riikidest Ben Gurioni lennujaama.
Nad ei teavitanud tingimata oma marsruudist.
Läksid ehk koju avaliku transpordiga.
Seejärel tuleks välja uurida, kes nende isikute lähedal olid.
Varasematel bioloogilise sõja õppustel
käsitleti hirmutavaid prognoose.
Näiteks simuleeriti kahtlust, et viirusse nakatus 2 miljonit inimest.
Isegi kui viirust ei leitaks, keelataks inimestel kooli minna.
Seega jääksid õpetajad ja õpilased koju.
Aga lapsevanemad? Kas nemad võiksid tööle minna?
Valitsus koostas dokumendi, mis õhutas kodust töötama.
Majandus kannataks. Praeguse prognoosi järgi
kaotaks sisemajanduse koguprodukt
viiruse tõttu ühe protsendi.
Ja veel problemaatilisem on see,
et tegu on globaalse ilminguga.
Kiitleme, et elame globaalses külas,
kus maakera on selles mõttes lapik,
et pole piire ja kõik on mitmerahvuseline.
See on nõrk koht. Piire ei saa sulgeda.
Pole olemas Iisraeli Kantsi ega Karantiini-Iisraeli.
Sõltume sellest, kas riiki naasnud on teatanud oma sümptomitest.
Dr Shalmon, peaminister Benjamin Netanyahu
on rääkinud pigem üle- kui ala-ettevalmistumisest.
Ta toonitab igapäevaseid koosolekuid ning koostöö ja side tähtsust
terviseministeeriumi ja peaministri kantselei vahel.
- Kõik ministeeriumid teevad praegu koostööd.
Kui tõhus on see koostöö
probleemide tuvastamisel ja nendega efektiivselt tegelemisel?
Fakt on, et hetkel pole keegi
saanud viirusenakkust Iisraelis.
Võimalik, et see johtub hoolimatusest või ettevalmistusest.
Kuid oleme tõsiselt tegutsema hakanud.
Iisraellaste heaolu
on tähtsam kui diplomaatia või majandusseigad
või globaalsed küsimused.
Enamik asjaosalisi riike mõistab meie teguviisi.
Meil käivad avalikud arutelud ameeriklaste,
brittide, austraallaste, Singapuri ja Taivaniga.
Ja ka paljude teistega.
See on osa pikaajalistest, kahepoolsetest sidemetest,
mis on hetkel väga tähtis.
Uurime nende meetodeid ja selgitame oma sammude põhjuseid
ning enamik riike mõistab.
Kui vaadata Itaalias toimuvat,
ja kuna rääkisime mentaliteedist ja kultuurist,
siis asjad töötavad seal hetkel üsna hästi.
Peame itaallasi vabameelseteks, kes oma piirid lahti hoiavad.
Avatud teed, passe pole vaja,
Prantsusmaale, Šveitsi või Austriasse, kus on juba kaks juhtumit.
Jälgime, kust juhtumid pärinevad.
Itaalia võimud on teinud karme käike. Vaatame, kuidas läheb.
Erinevad ametkonnad suudavad head koostööd teha
ja hetkel on sissepääs Iisraeli teatud riikidest keelatud.
Nende seas on Lõuna-Korea ja Austraalia.
Nüüd on nimistus ka Itaalia.
Kui kaugele sellega minnakse?
Kas sulgeme piirid kõigile riikidele, kuniks oht on möödas?
Oleme 1. faasis, kus meie riigis taudi pole.
Selles mõttes teeme ennetavaid samme.
Kui liiguksime 2. faasi ja viirus oleks juba levimas,
oleks tegevus teistsugune.
See on muidugi ebapopulaarne samm.
Austraaliale me, muide, keeldu ei kehtestanud.
See on ebapopulaarne, kuid siiski tõhus samm.
Kui mainida Läänekallast ja Gazat,
siis meil on pidev ühendus sealsete võimudega,
et vältida viiruse levikut noil aladel.
Kõigile on selge, et kui viirus ületaks Jordani jõe,
mõjutaks see meid kõiki.
Terviseminister Litzman rääkis Iraanist,
kus viirus juba levib.
Isegi Iraani terviseministri asetäitja
pandi seal karantiini. Ta rääkis sellest juba avalikkuses.
Näib, et arvud ei klapi,
kui riik avaldab suure nakkuste arvu,
kuid surmajuhtumite arv on madal.
Iraanis on väike nakkuste arv, kuid kõrge surmajuhtumite arv.
Kas see tähendab, et arve ei avaldata selleks, et rahvast rahulikuna hoida?
Valitsustel, olgu demokraatiad või mitte,
on tavaliselt kombeks püüda rahvast rahulikuna hoida,
Paljud minu kolleegid ja ka valitsused oletavad,
et kui rahvas midagi teada saab, tekib paanika.
Ei. Siinkohal tuleb mõista kriisijuhtimise aluseid.
Võid esitada faktid viisil, mis tekitab paanikat.
Või kasutame mõnd head, asjatundlikku ajakirjanikku,
kes esitleb fakte viisil, mis aitab rahval toime tulla.
Tervishoiuametnikel on tihti probleeme asja esitlemisega.
Tahaksin öelda ka midagi optimistlikumat,
erinevast vaatenurgast.
Esmalt perifeerias töötava esmatasandi arstina.
Töötan ühes kliinikus Iisraeli kaugeimas servas.
Kõik on seal väga teadlikud ja olukorraks valmis.
Nii rahva kui tervishoiu seisukohast.
Kõik on äärmiselt teadlikud ohust ja tegutsevad õigesti.
Tänavapildis näeme rahva ettevaatlikkust.
Äri kannatab, kuid mis teha. Halb õnn.
Kuidas on lood kindlustusega, on teine teema.
Võin olla optimistlik ka poliitika osas.
Olen planeerinud simulatsioone ja väliõppuseid bioterrorismi puhuks.
Bioterrorism näeb hoopis teisiti välja.
Meil on meetodid, mustrid ja matemaatika, et välja uurida,
kas viirusepuhang on tahtlikult tekitatud.
Tahtlikult levitatud viirus näeb teistmoodi välja.
Kuulun gruppi, mis vastavad meetodid ca 25 aasta eest välja töötas.
Seda võib varakult tuvastada.
Tervishoiuametid peavad olema tõsiselt teadlikud ja asjaga kursis.
Suudame väga varakult öelda, kas viirust võidi levitada tahtlikult.
Ehk ütlete, et praegune seis on ... - Parem kui SARS-i ajal.
Või linnugripi ajal.
Mul on kontaktid kõrgetasemeliste Hiina tervishoiuametnikega.
Hiina valitsus töötab täna palju paremini kui SARS-i ajal.
Kuigi president Xi Jinping lasi käiku hoopis teise praktika,
kui tema eelkäija Deng Xiaopng jt. Hiina režiim on palju tsentraliseeritum.
Kuid üllatuslikult on valitsus olnud olukorra suhtes suhteliselt avatud.
Olin SARS-i ajal Taivanis.
Karjusime hiinlaste peale, sest nad ei rääkinud meile midagi.
Võib vaielda, kas Hiina naaber Taivan on iseseisev või mitte,
kuid nad peavad seda Hiina osaks.
Nad oleks pidanud meiega Taivanis infot jagama.
Tegin rahvusvahelisel konverentsil selle kohta avalduse.
See oli ainus lause, mida Hiina meedia konverentsilt kajastas.
Hr Oren. - Kui naasta bioterrorismi juurde,
oli kunagi võimalus,
et Saddam Husseini tulistab Iisraeli biotoimeainega raketid.
Kui see tabaks mõnd rajooni,
tahaks rahvas muidugi põgeneda,
kuid autorattad puuduksid kokku viirusega nakatunud materjali.
Iisraeli kaitsejõududel oli käsk sel juhul kummidesse tulistada
ja sundida inimesed kohale jääma.
Me pole veel nii kaugel.
Teine probleem oleks meditsiiniasutuste ülekoormatus.
Iisraeli tervishoiusüsteem töötab juba praegu suure koormuse all.
Valitseb meditsiinipersonali defitsiit ja haiglates on vähe voodikohti.
Kui epideemia valla pääseb,
peavad inimesed loobuma oma voodikohtadest,
kuigi nad on haiged,
nakkuse saanute kasuks.
Ka meedikud võivad nakatuda.
See võib tekitada tõsise kriisi.
Dr Shalmon, saate nüüd võimaluse hirme leevendada.
Kas räägiksite, kui ettevalmistunud terviseministeerium on?
Tahan öelda, et see ei näi olevat bioterrorism
ega ka inimeste arendatud viirus.
Teeme valmisolekuks palju tööd.
On tõsi, et personalist on puudus
ja voodikohti võiks rohkem olla.
Üldiselt on Iisraeli avalik süsteem hästi organiseeritud.
Kui tekib vajadus kuulutada välja vastav kriisiolukord,
saaksime minu arvates hästi hakkama.
Kuigi meil on ressurssides puudujääke,
on personal hästi koolitatud, valmis patsientidega tegelema
ja töötab hästi organiseeritud süsteemis.
Iisraelis on tihe koostöö relvajõudude ja tsiviilametite vahel,
mis võimaldab meil saada armeelt töövahendeid
ja neid kriisiolukorra puhul kasutada.
Loodetavasti midagi ei juhtu, kuid usun, et saaksime hakkama.
Paljud meie vaatajad Soomes,
Eestis, Rootsis, USAs ja Austraalias, tahaksid Iisraeli tulla.
Kas seda võib endiselt soovitada?
Kuidas peaksid reisijad valmistuma? Kas nad peaksid maske kasutama?
See on individuaalne teema. Iga pere peab oma otsused tegema,
kas praegu on hea aeg reisida või mitte.
Maailmas on veel palju kohti, kuhu viirus pole jõudnud.
Kui plaanid reisi Lõuna-Ameerikasse, siis miks mitte.
Kuid viirusjuhtumitega riikide suhtes tasub peredes järele mõelda.
Ka meie pere kaalub, kas lennata 2-3 kuu pärast perepuhkusele
või tasuks suveni oodata.
Olen nõus, et ilmaolude soojenedes nakkuste arv loodetavasti väheneb
ja probleem kaob. Kui mitte,
siis mõningate ekspertide hinnangul püsib viirus meiega veel mõnda aega.
Võimalik, et see kaob, kui suudame hea vaktsiini arendada.
Sel juhul peame õppima, kuidas viirusega koos eksisteerida.
On vahva, et vähemalt üks kord olen mina seltskonnas optimist.
Mõnede raportite järgi
võib Hiinast peagi vaktsiin tulla.
Ma ei tea, kas see on tõsi.
On viiteid, et varem kasutatud ravimid leevendavad sümptomeid.
Sellest on olnud juttu ja peagi ilmuvad uurimistulemused.
Patsiente on hetkel 200, kuid vaja oleks 700,
et tulemused statistiliselt piisavad head oleksid.
Kuid on võimalus, et malaariaravimid
ja mõned HIV-ravimid aitavad. See on asja optimistlik pool.
Kui meid tabaksid Siberi katku kandvad raketid -
loodetavasti oleksid nad piisavalt rumalad, et just rakette kasutada.
Kui nad tahaksid rünnata, kasutagu rakette.
Hr Oren, saateaeg on otsakorral.
Palun kõigilt hinnangut tulevaste arengute kohta.
Dr Shalmon, kas räägiksite Iisraeli tulevastest sammudest.
Kuhu liigume ja mida on tulevikult oodata?
Kriisi algul oli veidi diplomaatilisi muresid.
Kardeti, et sõbralikud riigid vaatavad viltu reisikeeldudele.
Ka Iisraelile ei meeldib, kui riigid hoiatavad siia reisimise eest
terrorismi tõttu.
Kuid ülejäänud maailm on Iisraeli teguviisi juba aktsepteerinud.
Hetkel on targim, et iga indiviid ja pere kaaluksid,
kas praegu on õige aeg reisimiseks.
Kas reis on pakiline või mitte. Võid kuhugi teel olla
ja siis saadetakse sind sihtriigi lennujaamast tagasi.
Olukorrad võivad kiiresti muutuda, iga tund ja iga päev.
On mõistlik pidevalt asjaga kursis olla.
Loodetavasti olukord jääb nagu on.
Me ei taha siia epideemiat.
Kui oletame, et see tuleb,
peame kasutama samme ja meetmeid vastavalt sündmustele.
On kaks ise asja, kui meil oleks 30-100 patsienti,
või kui neid oleks üle 1000.
Peaksime leidma õige tasakaalu,
et kooliõpe, majandus ja argielu käimas hoida,
ning säilitada samas rahva ohutus.
Mõned avalikud üritused, ntks maraton reedel, toimuvad,
kuid ilma rahvusvaheliste osalejateta.
Olukorda hinnatakse iga päev ja meetmed kohandatakse vastavalt.
Vaatajail tasub samuti jälgida uudiseid
oma riigi terviseameti konkreetsete suuniste kohta.
Liikvel on rohkesti uudiseid, mis on täiesti alusetud.
Dr Essmaeel? - Tahan vaadelda asju numbritega.
Kui kõrvutada seda viirust linnu- ja seagripi, SARSi ja ebolaga,
pole asi sugugi nii hull.
See levib kiiremini kui teised, kuid pole nii tappev.
Kuid arvuliselt oleme juba samal tasemel.
Jah, kuid see pole veel nii tappev.
Seagripp oli suur epideemia, on seda siiani.
Kahjuks on saateaeg otsas.
Loodan, et me pea teemat kordama, kuid vajadusel kutsume teid tagasi.
Aitäh, dr Shalmon, hr Oren ja dr Essmaeel!
Aitäh, head vaatajad! Järgmise korrani!
Nägite äsja Jeruusalemma Stuudiot.
TV7 Jeruusalemma tööd saab toetada helistades Eesti annetustelefonil
900 1770 (kõne hind 10 euri)
või ekraanilolevate kanalite kaudu.
Annetada saab ka PayPali kaudu. Lisainfo: www.tv7israelnews.com
Tõlge: Monika Jaaguri