Tervetuloa Jerusalem studioon!
Kansainvälisen painostuksen alla -
Iran näyttää iskevän takaisin, -
eikä ainoastaan avoimesti.
Kahden kuukauden takaisten Saudi Aramcon iskujen jälkeen -
Iran on rikkonut selvästi vuoden 2015 ydinsopimusta.
Onko tämä merkki tulevista ongelmista, -
vai vain diplomaattista peliä?
Siitä keskustelevat tohtori Menachem Merchavi -
Heprealaisen yliopiston Truman-instituutista, -
analyytikkomme Amir Oren -
ja tohtori Josi Mansharof, Iran-asiantuntija -
Jerusalemin strategiakeskuksesta ja Haifan yliopiston Ezri-keskuksesta.
Herra Oren, kertoisitteko tuoreimmat uutiset Iranista?
Tunnemme käsitteen SIGINT, signaalitiedustelu, -
joka kerää elektronisia signaaleja -
ihmissignaalien sijaan.
Ehdottaisin kuitenkin jotain muuta.
Iran lähettää nyt eräänlaisia SIGINT-signaaleja, -
jotka meidän on tulkittava.
Viittasitte kahdenlaisiin signaaleihin: -
iskut saudien öljylaitoksiin -
ja tankkereihin Persianlahdella tai Omaninlahdella, -
sekä hivuttautuminen irti ydinsopimuksesta -
rikastamalla enemmän uraania, ottamalla käyttöön lisää sentrifugeja, -
avaamalla uudelleen laitoksia, -
jotka suljettiin ydinsopimuksen tultua voimaan, -
sekä luultavasti häiritsemällä IAEA:n tarkastajia.
Iran viestii haluavansa neuvotella, mutta ei heikosta asemasta käsin.
Se on valmis diplomatiaan, mutta ei sillä tavalla, -
että se näyttäisi iranilaisväestön silmissä -
antaneen periksi Trumpin hallinnolle.
Tohtori Merchavi, viime viikolla Iran otti neljännen askeleen -
sopimuksesta irrottautumisessa, -
jonka se julisti tekevänsä 65 päivän kuluttua.
Se alkoi rikastaa korkean tason uraania maanalaisissa laitoksissa.
Iran asetti uuden määräajan 65 päivän päähän, -
jolloin se irrottautuu sopimuksesta lisää.
En tosin ymmärrä, miten paljon enempää se enää voisi irrottautua.
Iran siis jatkaa vetäytymistään ydinsopimuksesta.
Keskustelin IAEA:n varajohtajana toimineen Olli Heinosen kanssa.
Hänen vastuullaan oli sekä Iran että Irak vuonna 2003, -
jolloin Iran todistetusti valehteli ydinohjelmastaan.
Iranilla on nyt kyky tehdä ydinaseita 6―9 kuukauden kuluessa.
Pitäisikö kansainvälisen yhteisön tajuta, -
että diplomatian aika on ohi, ja on aika turvautua toisiin keinoihin?
Ne toiset keinot voivat toki olla muitakin, kuin sotilaallisia.
Jos katson tilannetta iranilaispäättäjien näkökulmasta, -
niin heidän itsetuntoaan pönkittää -
USA:n vaalivuoden alkaminen.
He tietävät USA:n presidentin toimintamahdollisuuksien rajat.
USA:n hallinto ei myöskään ole pitänyt kovin aggressiivista linjaa, -
ehkä puheissa, mutta ei teoissa.
Syyriankin tapahtumat ovat ajaneet Irania röyhkeämmäksi -
ja patistaneet sitä irrottautumaan ydinsopimuksesta.
Pohjimmiltaan Iran ehkä kuitenkin haluaa neuvotella sopimuksesta, -
mutta se puskee pidemmälle näyttääkseen, -
että se on valmis menemään loppuun asti.
Tohtori Mansharof, -
Saksan ulkoministeri Heiko Maas sanoi tällä viikolla, -
että Eurooppa harkitsee menemistä YK:n turvallisuusneuvostoon -
vaatimaan Iranille kovempia pakotteita kuin ennen vuotta 2015, -
jolloin sopimuskumppanit julkistivat päätöslauselman 2234.
Ydinsopimustahan ei allekirjoitettu.
Tilanne on Teheranin hallinnolle pulmallinen.
Se ei odottanut Euroopalta tällaista päätöstä.
Khamenei on tietoinen Euroopan heikkoudesta -
ja sen erimielisyyksistä -
Venäjän ja Yhdysvaltojen kanssa.
Iran otti riskin tietäen, -
ettei se vaikuta Euroopan kantaan.
Eurooppalaiset puhuvat, mutta eivät tee mitään.
Siksi Ruhani, Suleimani ja Khamenei vain kiihdyttävät toimintaansa -
Jemenissä, Syyriassa, Irakissa ja tietysti ydinohjelman saralla.
Kiina on kritisoinut Irania ydinsopimuksesta irrottautumisesta, -
mutta se syyttää myös Yhdysvaltoja samasta asiasta.
Onko diplomatia vielä mahdollista, -
vai piileekö tässä jotain, josta emme ole tietoisia?
Teheran tukeutuu Kiinaan ja Venäjään -
edetäkseen ydinohjelmassaan.
Uskon sen hyökkäävän Saudi-Arabiaan uudelleen.
Iran näyttää rohkaistuneen jatkamaan näitä hankkeitaan.
Venäjä näyttää itse asiassa tukevan Teherania -
USA:n vetäydyttyä Lähi-idässä.
Herra Oren, -
Iranin ydinjärjestön johtaja Ali Akbar Salehi sanoi -
kiittävänsä suurvaltoja siitä, että ne antoivat Iranille aikaa -
kehittää edistyksellisempiä IR-6-sentrifugeja.
Iran siis vihjaisi kansainväliselle yhteisölle, -
että vaikka se yrittäisi estää Irania saavuttamasta tavoitettaan, -
jota se ei ole myöntänyt, -
Iran etenee kohti kuuden kuukauden valmiutta, -
mikä huolettaa Yhdysvaltoja ja koko maailmaa.
Vihjaileeko Iran: "Jatkamme projektejamme, -
ja mitä ikinä sanottekin tekevänne, ette voi pysäyttää meitä."
Käytännössä Iran luopui ydinaseiden todellisesta tavoittelusta -
noin 16 vuotta sitten, vuonna 2003, -
pelästyessään USA:n invaasiota Irakiin.
Niin, tietääksemme.
Kaikki tiedusteluarviot, kuten kansallinen tiedusteluarvio 2007, -
heijastavat länsimaisten tiedustelupalveluiden näkemystä, -
että Iran on luopunut hankkeestaan, -
pelosta, ei tokikaan idealistisista syistä.
Se pystyy silti tietysti valmistamaan ydinaseita.
Iranin ei kuitenkaan kannata tehdä ydinaseita, -
koska Yhdysvallat tai Israel estäisi sen iskuillaan.
Sen sijaan Iran antaa ymmärtää, että se on saamassa ne valmiudet, -
ja se kiristää sillä itselleen muita hyötyjä.
Niin kävi ydinsopimuksessa.
Vastineeksi lupauksesta pysäyttää ydinohjelma, -
mutta ei ballistista ohjusohjelmaa tai muuta toimintaa, -
Iranin oli määrä saada talouskannustimia.
Vaikka ydinsopimuksesta tehtäisiin uusi versio, -
sekin olisi tavallaan Iranin lahjomista tai lunnaiden maksua, -
ettei Iran tekisi sitä, mitä se ei tekisi muutenkaan.
Sillä on risteilyohjuksia ja muita edistyksellisiä aseita, -
joten se ei tarvitse ydinaseita.
Ne olisivat vain taakka.
Se haluaa kuitenkin pitää kiinni arvovallastaan ja pelotteestaan.
Se ei ole niin hölmö, että tekisi ydinaseita, -
mutta se haluaa muiden luulevan niin.
Keskustelisin seuraavaksi "varjojen maailmasta", -
tiedustelusta ja salaisista operaatioista.
Tiedämme, että kulissien takana tehdään operaatioita, -
joista ei kerrota julkisuudessa.
Se maanosa, jota kaikki sanovat heikoksi, oli kuitenkin juuri se, -
joka paljasti Iranin ydinaseohjelman, -
kun Israel ja USA eivät siihen pystyneet.
Sen seurauksena Obaman hallinnon oli lopulta asetettava pakotteita.
Alankomaat, Saksa... ― Ja lännempänä Irlanti.
Ponnistelevatko eurooppalaiset ja muut tiedustelupalvelut -
Iranin todellisten aikeiden paljastamiseksi -
niin kuin Israel teki teheranilaisessa arkistossa, -
jota iranilaiset myöhemmin väittivät vitsaillen -
vaate- tai mattotehtaaksi.
Se oli viittaus Israelin 50 vuoden takaiseen väitteeseen, -
että Dimonassa on tekstiilitehdas.
Kukaan ei kiinnittänyt huomiota -
kaikkein mielenkiintoisimpaan uutiseen Israelista, -
koska Israelista tulee koko ajan niin paljon uutisia.
Israelin puolustusvoimilla oli yhteinen harjoitus -
Pentagonin Cyber Commandin kanssa.
Se on tärkeää, koska Iranin toimiin ei välttämättä vastata kineettisesti.
Iraniin ei tarvitse lähettää pommittajalaivuetta.
Ehkä painammekin vain enteriä, -
niin valot sammuvat Fordossa ja Natanzissa.
Tohtori Merchavi?
On ironista, -
että Irania pidättelevät nyt sisäiset asiat.
Sanoisin sitä jopa noitavainoksi korruptiota vastaan.
Kaikki syyttelevät toisiaan korruptiosta.
Se tulee lähinnä presidentintoimistosta.
Ruhanin sanavalinnat ovat epämääräisiä, -
mutta on ilmeistä, keitä hänen sormensa osoittaa: -
korkeinta johtajaa ympäröiviä piirejä ja vallankumouskaartia.
Se ei vaikuta suoraan ydinohjelmaan, -
mutta korkeimman johtajan saama palaute vaikuttaa ainakin ajoituksiin.
Nyt ei ole hyvä aika vallankumouskaartille -
viedä Irania täysimittaiseen yhteenottoon suurvallan kanssa.
Heitä syytetään jo nyt julkisten varojen vastuuttomasta käytöstä.
Myös Libanonin ja Irakin levottomuudet ovat Iranille häpeä.
Ne maat, joihin Iran on sotkeutunut, ovat syöksykierteessä.
Sekin pidättelee Irania kiirehtimästä kohti yhteenottoa.
USA:n ulkoministeriö kielsi -
yhdeksältä Khamenein sisäpiirin korkea-arvoiselta henkilöltä -
pääsyn varoihin, jotka he olivat salakuljettaneet pois Iranista.
Tohtori Mansharof?
Khamenei pitää ydinvalmiuksia hallinnon vakuutuksena.
Ne turvaavat hallinnon olemassaolon.
Vuonna 1984, kun Khamenei oli presidentti, -
hän sanoi sotilasviranomaisille: "Kun meillä on ydinpommi, -
saamme tehdä mitä vain, koska kukaan ei uskalla vastustaa meitä."
Myös Iranin oppositiota vastaan, ja tietysti Israelia ja USA:ta vastaan.
Iran haluaa ydinvalmiudet -
ydinpommin kieltävästä fatwasta huolimatta.
Trumpin hallinnolla ei näytä olevan suunnitelma B:tä.
Tiesimme Khamenein vastaavan aggressiolla -
maksimaaliseen painostukseen.
Mitä Trump nyt tekee? Se on nyt pääkysymys.
Ajatollah Khamenei on Iranin šiiojen hengellinen johtaja, -
ja hän voi tulkita uudelleen ydinaseet kieltävän fatwan...
"Näkymätön fatwa."
"Minun toiveeni on sinun fatwasi."
Herra Oren, tiedän, että mielestänne Iran ei nyt tarvitse ydinaseita.
Ydinaseen hankkiminen ei olisi rationaalista, -
mutta Iranin toiminta ei aina näytä rationaaliselta.
Miten päättäväisesti kansainvälinen yhteisö -
yrittää saada Iranin polvilleen ydinohjelman asiassa?
Sehän juuri oli ajatuksena -
15 vuotta sitten alkaneessa -
Saksan, Britannian ja Ranskan -
diplomaattisessa hankkeessa.
Tarkoitus oli saada Iran vakuuttumaan siitä, -
että ydinaseet ovat sen edun vastaisia.
Kansainvälinen yhteisö tietää, ettei se jää Iraniin.
Ydinaseen hankkisivat -
myös Muhammad bin Salmanin Saudi-Arabia ja Erdoganin Turkki.
Edessä olisi ehkä hallitsematon ydinvarustelukilpa.
Iran käyttää kuitenkin hyväkseen molempia keinoja.
Se vihjaa voivansa saada ydinaseen -
ja tehdä kuin Pohjois-Korea 1990-luvulla, -
mutta samalla se väittää, ettei sillä ole ydinasetta.
Se on riskialtista, koska siinä voi käydä kuin Saddam Husseinin Irakille.
Saddamilla ei ollut ydinasetta, mutta hän uskotteli lännelle, että hänellä on.
Hän putosi itse kaivamaansa kuoppaan.
Amerikkalaiset uskoivat häntä.
He uskovat virheellisiin tiedustelutietoihin Irakin ydinaseista.
Tuloksena oli invaasio Irakiin.
Iran voi pelata liian ovelasti, ja siinä voi käydä yhtä huonosti.
21. vuosisadan Roomaa ei voi pelotella.
Tohtori Merchavi, viimeisten kolmen vuoden ajan -
Iran on sijaisryhmineen taistellut Syyrian Assadin rinnalla.
Lisäksi Venäjän ilmatuki on vahvistanut Iranin asemaa Syyriassa.
Irakissa on šiiahallitus, -
ja Hashd al-Shaabi, Kansanmobilisointijoukot, -
saa taloudellista tukea ja toimintaohjeita ajatollaheilta -
ja vallankumouskaartilta, etenkin Quds-joukoilta ja Suleimanilta.
Jemenissäkin kaikki menee Iranin suunnitelmien mukaan.
Mutta sen jälkeen, kun USA vetäytyi ydinsopimuksesta -
ja palautti pakotteet Irania vastaan, -
Iranin projektit Lähi-idässä ovat romahtaneet yksi toisensa jälkeen.
Missä määrin USA:n painostuskampanja estää Irania -
viemästä eteenpäin Lähi-idän suunnitelmiaan?
USA:n painostus kyllä tehoaa.
Presidentti Ruhani sanoi juuri: -
"On vaikea johtaa maata -
niin kuin pitäisi."
Hän puhuu hienovaraisesti, mutta osoittelee niitä, -
jotka ajavat Irania konfliktiin länttä vastaan.
Näin myös Iranissa tämä viesti ymmärretään.
Iranilla on paljon pelissä Syyriassa, Libanonissa ja Irakissa.
Positiivista siinä on, että Iranilla on paljon menetettävää.
Jos se vie ydinohjelman liian pitkälle, -
se voi menettää pelin kaikilla muilla kentillä.
Mainitsitte Libanonin, josta Iranin ote heikkenee koko ajan.
Hizbollah irtautuu yhä rohkeammin Iranin vaikutusvallasta -
ja yrittää esiintyä paikallisena libanonilaisena toimijana.
Irakissa pommit ovat räjähdelleet Iranin suurlähetystön vieressä -
ja kaduilla on mellakoitu huutaen kuolemaa ajatollah Khameneille.
Tätä ei osattu odottaa vielä muutama kuukausi sitten.
Jemenissä keskushallinto ja eteläinen hallinto hierovat sopua -
vastoin Iranin valtapyrkimyksiä.
Olen samaa mieltä, -
mutta se on vain yksi askel taakse -
sen otettua kolme―neljä askelta eteenpäin.
Iranin vaikutus Syyriassa on suurempi ja syvempi kuin mediassa kerrotaan.
Olemme kuulleet Israelin ja ehkä muidenkin iskuista Iranin aseisiin.
Iranilla on kuitenkin yhä Syyriassa käännyttäjiä, -
jotka ahkeroivat ihmisten käännyttämiseksi šiialaisuuteen.
Iran katsoo 10―15 vuoden päähän, ei pariin seuraavaan päivään.
Lähi-itä on šiialaistumassa.
Tohtori Mansharof, -
Israel on puhunut sotilaallisesta toiminnastaan Irania vastaan -
Irakissa, Syyriassa, Libanonissa, Gazassa -
ja jopa Jemenissä.
Miten Iran suhtautuu -
israelilaiskenraaleiden viimeaikaisiin lausuntoihin -
mahdollisesta yhteenotosta Iranin kanssa lähitulevaisuudessa?
Suleimani on ehkä viime kuukausina rohkaistunut -
toimimaan suoraan Israelia vastaan.
He ovat viime vuosina valehdelleet -
tappaneensa 70 israelilaissotilasta -
ja pommittaneensa sotilaskohteita Golanilla.
Nyt he yrittävät tehdä oikeasti jotain.
He yrittivät lähettää lennokin Israeliin Syyrian Aqrabasta, -
mutta Israel torjui sen.
Nyt Suleiman on rohkaistunut -
USA:n vetäytymisen ja Aramcon iskun jälkeen.
Khamenei antaa hänelle vapaammat kädet.
Israel pysäyttää kyllä hänet, ennen kuin hän pääsee tekemään mitään.
Olen samaa mieltä, mutta sen kääntöpuoli on se, -
että Quds-joukkojen komentaja Qassem Suleimani on -
henkilökohtaisessa vaarassa.
Hän on varmasti analysoinut viime aikojen tapahtumia ja nähnyt, -
mitä amerikkalaiset tekivät Abu Bakr al-Baghdadille -
ja israelilaiset Islamilaisen jihadin Baha Abu al-Atalle.
Miehelle, joka sai käskyt suoraan itse Suleimanilta.
Hän yritti piilotella ihmiskilpiä käyttäen.
Lopulta tiedustelu löytää aina mahdollisuuden pieneksi hetkeksi, -
ja jos poliittista tahtoa löytyy salamurhata Suleimani, -
hän joutuu tähtäimeen, ja hän tietää sen.
Hän saattaa haluta shahidiksi, vallankumouksen marttyyriksi, -
mutta ehkä hän on varovaisempi näin vaarallisina aikoina.
Tohtori Merchavi, loppukommentti?
Iran on puun ja kuoren välissä, vaikka en minä sitä sääli.
Se yrittää toisaalta lisätä valtaansa Lähi-idässä, -
mutta toisaalta sen on vapauduttava USA:n pakotteista.
Ne tavoitteet ovat ristiriitaiset.
Tohtori Mansharof, loppukommentti?
Keskeinen areena on nyt Irak, jossa Iranin vaikutusvalta horjuu.
Šiiamilitiat ovat tappaneet jalankulkijoita, -
ja Hashd al-Shaabin komentajia on tapettu mielenosoituksissa.
Nyt Suleimanilla on näytön paikka.
Presidentti Trump on arvaamaton syyteprosessin pyöriessä.
Hän saattaa toimia Irania vastaan.
Kiitos, tohtori Merchavi, herra Oren ja tohtori Mansharof!
Kiitos katsojillekin, näkemiin ensi kertaan!
Suomennos: Hannele Lehtoranta