Tere tulemast saatesse!
Kuigi EL püüab tuumalepet säilitada,
nõuab osa EL riike karmimat kurssi
seoses Iraani kahjuliku tegevusega Euroopas.
Sellest arengust ja Iraani lepingu päästmisest vestlevad
Danny Ayalon,
Iisraeli endine asevälisminister ja suursaadik USAs,
TV7 analüütik Amir Oren
ja Meir Javedanfar, Iraani lektor IDC Herzeliyast.
Hr Oren, rääkige viimastest arengutest.
Kirjeldasite olukorda õigesti,
kuid esitaksin alternatiivi
kahele mainitud oletusele.
Sellele, et eksisteerib Euroopa Liit,
ja sellele, et see püüab parandada Iraani lepingu olukorda.
Suurbritannial on probleeme Brexitiga,
ja me ei tea veel, mis sellele kõigele järgneb.
Mis toimub parlamendis ning Brüsseli-Londoni vahel?
Iraan ei paista olevat prioriteetide eesotsas
Saksamaal, Prantsusmaal ega Suurbritannias.
Lisaks tekitavad probleeme Taani ja teiste kommentaarid selle kohta,
et Iraani agendid püüdsid tappa
Pariisis, Brüsselis ja Kopenhagenis Iraani pagulasi.
Probleemiks on Saudi Araabia,
kes kasutas sama taktikat Jamal Khashoggi vastu
ühes teises Euroopa linnas, Istanbulis.
Topeltmoraali ei saa aktsepteerida.
Kindlasti mitte EL-i riigis.
See on siiski Euroopa riik. EL liikmelisus pole otsustav.
Veel kaugemale vaadates,
osalevad Euroopa riigid ka ühes teises kriisis
Venemaa ja Ukraina konfliktis,
kus Venemaa tähtsaim eesmärk on NATO-le kinda heitmine.
NATO ja EL pole üks ja sama,
kuigi paljud nende liikmed kuuluvad mõlemasse blokki.
Võiksime seega kuulutada,
et Iraani valitsust tuleks karistada ja sellele tuleks seada sanktsioone,
kuid kas EL riigid ohverdavad oma ressursse,
et Iraani kahjulikule tegevusele vastu panna?
Jeemenis võib muide tulla vaherahu Saudi Araabia ja houthide vahel.
See ei paista olevat põletav teema Euroopa maadele.
Lisaks ei anna nad Trumpile isiklikku võitu,
kuna ta on neile väljakutse esitanud.
Kui nad ühineksid temaga, isoleerimise asemel,
tähendaks see tema võitu.
Ma ei usu, et eurooplased Türgit Euroopa riigiks peaksid,
kuigi suur osa sellest kuulub Euroopasse.
See on NATO liige.
Ja on olnud alates 1950. aastaist. - See ulatus varem Viinini välja.
See pole piisav põhjus.
Suursaadik Ayalon, EL püüab päästa Iraani tuumalepet.
Hr Oren esitas asjalikke küsimusi.
Eurokomisjon nõuab Itaalialt uuendusi.
Itaalia trotsib EL võimet
sundida oma liikmeid EL otsuseid täitma.
Miks Iraani teema eurooplastele nii tähtis on?
Kas nad tahavad ameeriklastele kohta kätte näidata
või taotlevad nad majanduskasu?
Kahtlen EL välispoliitikajuhi siirust, kui ta ütleb,
et Iraani tuumaleping on tähtis Euroopa julgeolekule.
Osaliselt on see ameeriklaste kiusamiseks.
Washingtonis öeldakse, et Prantsusmaa ei andesta kunagi,
et USA nad 2. Maailmasõjas päästis.
Suurim mõju on siiski majandus.
Saksamaa ja Prantsusmaa mõtlevad eelkõige turgudele ja ekspordile.
Teine faktor on odav nafta.
Nad kartsid, et Iraani sanktsioonid tõstavad naftahindu.
USA suure kapasiteedi tõttu seda ei juhtunud.
USA on nüüd naftatootmise eesotsas.
See muudab geopoliitikat ja omab suurt mõju kõikjal.
Ka Saudi Araabia tahab naftahindu madalal hoida
Iraani režiimi kukutamiseks.
Nagu hr Oren ütles, Iraan pole EL peamine prioriteet
ega ka selle mängu keskmes.
Ta on tegutsenud nüüd sama kohmakalt
kui Süürias Iisraeli õhurünnakute osas.
Samamoodi tegutsesid nad Euroopas salaagentide suhtes.
Iraani valitsus ei saa mingit kaastunnet
mujal kui Euroopa reaalpoliitikas.
Arveteklaarimispäev on alles ees.
Euroopa suurfirmad ei taha kaotada Ameerika turge.
Sama käib ka Euroopa pankade kohta.
Usun, et Euroopa ühineb lõpuks USA kursiga
või vähemalt soostub sellega seda avalikult kuulutamata.
Hr Javedanfar,
eelmine nädal osales Iraani Aatomienergiaagentuuri juht
Ali Akbar Salehi
Brüsselis tuumaenergiakonverentsil.
Lisaks osales ta Inglismaal veel mõnel konverentsil.
Ta ähvardas eurooplasi.
Ta ütles, et kogu Lähis-Ida satub kaosesse
ja Euroopagi kannatab tõsiste tagajärgede all,
kui tuumalepet ei päästeta.
Kuidas saab tal nii palju nahaalsust olla,
või chutspa't, nagu heebrea keeles öeldakse,
ähvardada just seda mandrit,
mis püüab tuumalepet päästa?
Ka asevälisminister hoiatas terrorismi naasmise eest.
Kui jätta kõrvale nende ähvarduste rumalus,
tahaksin mängida hetkeks
"kuradi advokaati".
Eurooplased pingutasid kõvasti
selle lepingu teostumise nimel.
Chatham House'i reeglid ei luba mul nimesid nimetada.
Nad ei vihka Iisraeli ega teinud seda Iisraeli kiusamiseks.
Nad olid Iisraeliga pidevalt ühenduses.
Teadsime kogu aeg, mis toimub.
Nad olid pika protsessi ajal oma peredest lahus.
Nad püüdsid midagi uut ehitada.
Seejärel Trump lahkus sellest ühepoolselt.
Mossad paljastas küll hämmastavat infot,
kus eurooplased ülistasid Iisraeli ajalehe väitel
oma Iisraeli kolleege.
neis polnud siiski midagi, mis oleks tõestanud Iraani rikkumisi.
On seega mõistetav,
et eurooplased tahavad lepingut säilitada.
Prantsusmaa ja Saksamaa on otsustanud avada erilise kanali
äritegevuseks Iraaniga.
Iraanile saab maksta suurpanku kasutamata.
See ei johtu Iisraeli-vastasusest,
vaid sellest, et tuumaleping oli suur diplomaatiline võit,
kuhu nad olid palju panustanud.
Kui Trump oleks lahkunud seetõttu, et Iraan rikkus seda,
oleks Euroopa toetanud lepingu hülgamist.
Aga Trump lahkus, kuigi Iraan ei rikkunud seda.
Siit jõuame algse küsimuse juurde Salehi kohta.
Rouhani valitsus on Iraanis hetkel ülimalt ebapopulaarne.
Lehtedes kirjutatakse,
et Rouhani ei saaks praegu valimistel kaht miljonit häältki.
Tuumaleppe hülgamine on ta raskesse positsiooni pannud.
Rouhani on viimasel ajal inetult rääkinud.
Ta nimetas Iisraeli vähkkasvajaks ja saude kaameliratsutajateks,
nagu Iraan nimetab rassistlikult araablasi.
Ja ta on mõõdukas ... - Teda peetakse mõõdukaks.
Teistega võrreldes mõõdukam ja paindlikum.
Kuid oleme ta nüüd raskesse seisu ajanud,
ja ta tuleb nende sõnade eest muidugi hukka mõista.
Aga mida temast ikka oodata on? Ta peab andma vastust Khameneile.
Vahel on tema reaktsioonid äärmuslikud.
Mõistan siiski, miks Euroopa tahab lepingut sälitada.
Trumpi valitsuse mõte
oli pigem peatada kogu Iraani kahjulik tegevus,
nii tuumaprogramm kui ekspansioonipoliitika Lähis-Idas.
See on teatavasti väga agressiivne.
Kohtusin USA pealäbirääkijaga,
keda nimetatakse "hõberebaseks". Ma ei mäleta tema nime.
Ütlesin, et olen üks neid väheseid iisraellasi,
kes tuumalepingut toetasid.
Kutsusin ta konverentsile,
mida peame telefoniputkas väljaspool Tel Avivi.
Wendy Sherman.
Iraani kohalolu Süürias seab ohtu ka minu pere,
nagu kõik teisedki iisraellased.
Oleksime võinud Iraanile eraldi sanktsioonid kehtestada.
Oleksime võinud sekkuda Iraani raketiprogrammi.
Selles suhtes ma Euroopat ei mõista, eriti Itaaliat.
Kuid Iraani tuumalepingu hülgamine
on Iraani poliitikat üksnes radikaliseerinud.
Kas vastaksite sellele, suursaadik Ayalon?
Usun, et Trump või Netanyahu vastaksid Meirile,
et suurem oht oleks Iraani lepingu juurde jäämises.
Nagu ütlesite, ei katnud see Iraani agressiivsust Lähis-Idas,
ntks mässulist tegevust Jeemenis, Süürias, Liibanonis ja Gazas.
Iraan sai jätkata ka raketikatsetusi.
Iraan on pärast 2015. aastal lepingu saamist julgemaks muutunud.
Ta on oma raketiprogrammile vaid hoogu juurde lükanud.
Rääkimata ka lepingu enda aukudest.
Ma ei hakka neid nüüd loetlema,
aga seal on suuri auke näiteks seoses inspektsioonidega.
Trumpil on kindel agenda ja karm ideoloogia.
Ta peab lepingut halvaks ja tahab seda parandada.
Varem märgiti siin stuudios,
et USA tahab juba läbirääkimistel parema lepinguni jõuda.
Kas see on strateegiline käik uue lepingu saamiseks,
mis peataks tõhusamalt
mitte üksnes Iraani tuumarelvade arendamise,
vaid ka selle laienemiskatsed Lähis-Idas?
Iisraeli luurekogukonnas ja peaministri kantseleis
ollakse endiselt pahased Obama valitsuse,
Wendy Shermani ja John Kerry peale. - Miks?
Eelkõige seepärast, et nad alustasid kõnelusi salapäraselt.
Nad alustasid neid Omaanis.
Saime sellest teada kolmandate poolte kaudu.
Sellest lihtsalt teatati toimunud faktina.
Seepärast on Iisrael alati lepingu vastu olnud.
Kohe kui tekkis võimalus, ehk kui Trump võitis USAs valimised,
tegutses Iisraeli valitsus oma riigi huvide kohaselt.
Ma ei mõista Danny kommentaari
USA salapäratsemise kohta läbirääkimistel Iraaniga.
Oli selge,
et Netanyahu juhitud Iisrael oleks vastu mis tahes lepingule,
lekitaks kogu info ja torpedeeriks Obama plaanid.
Nad varjasid kõnelusi Iisraeli eest enda huvides.
Kõnelused iseenesest ei tähenda midagi.
Siis kui mustand on valmis, tuleb see muidugi avaldada.
Suursaadik Ayalon?
Mu sõber Amir tõi põhjuseid sellele,
miks ameeriklased meid kursis ei hoidnud,
kuid need põhjused ei õigustanud seda,
et nad Iisraelist mööda läksid ja ohustaid selle julgeoleku.
Peaminister Ariel Sharon, kelle põhinõunikuks Danny oli,
realiseeris teistsugust poliitikat.
Iisrael polnud esirindel vastupanus Iraani tuumalepingule.
Iisrael oli Iraani plaanides muidugi üks ohvreid,
kuid ta ei peaks juhtima võitlust.
Netanyahu muutis seda.
Tuumaleping meeldis isegi paljudele Iisraeli kaitseaparaadis.
See tõi neile stabiilsust eelarveplaanides
ja kogu programmile tulevasteks aastateks.
Tuleb ka meenutada,
miks tuumaprojekt teistest küsimustest lahutati.
Seepärast, et see on eksistentsiaalne oht,
ja täiesti erinev asi Iraani ülejäänud tegevusest,
mida kõik riigid ajavad oma huvide kaitseks.
Ka Rouhani möönab Iraani suurimat viga,
kuigi ta on nüüd oma rassistlike märkustega
pettumuse valmistanud.
Ta ütles: "Leping hakkas murenema päeval,
kui hakkasime rakette katsetama ja neile ähvardusi kirjutama."
Ta väärib selle möönmise eest kiitust.
Iraan hakkas uhkeldama oma saavutustega Süürias
kohe lepingu sõlmimise järel.
Hassan Nasrallah ütles Iraani nüüdisajaloo hävitavaima lause:
"Iga saadud dollar, kõik, mida sööme,
kõik tööriistad, mida kasutame,
tulevad Iraani Islamivabariigilt."
Ta oleks võinud samahästi Iraanile uued sanktsioonid määrata.
Mõistan, mida silmas peate.
Ameeriklased siiski ei reetnud meid.
Nad lihtsalt nõustusid iraanlastega läbirääkimisi pidama.
Meedia raporteeris, millest nad rääkisid.
Miks peaks lihtne arutelu tähendama Iisraeli reetmist?
Eelkõige on see vastuolus
strateegilise koordineerimise ja koostöö traditsioonidega
teha salaja otsuseid asja shtes,
mis võib Iisraelile eksistentsiaalne küsimus olla.
Teine seik on lepingu enda sisu.
On tõsi, et mõned iisraellased peavad seda väiksemaks probleemiks.
Teised pidasid seda siiski unerohuks.
Kui 10-15 aasta pärast ärkame,
on Iraan arendanud lepinguaukude tõttu uusi võimeid.
Asi pole vaid selles, et Iisrael tunneb end reedetuna,
vaid selles, et leping on vastuolus Iisraeli huvidega.
Hr Javedanfar, lepingut pole ju allkirjastatud.
Selle ratifitseeris üksnes ÜRO Julgeolekunõukogu.
Tähtsam on see, et seda järgiti.
Minu küsimus on selles, et lepingu ratifitseerinud resolutsioon
õhutas Iraani mitte arendama ballistislisi rakette,
mis suudavad kanda tuumapead.
Seda Iraan ei järginud,
toetudes Iraani-Iraagi sõjale ja oma kaitsevajadustele.
Eurooplased on Iraani tegevuse häälekalt hukka mõistnud.
Nad on halvaks pannud:
"Olete ehk täitnud tuumalepingut,
kuid te pole hoolinud
selle ratifitseerinud resolutsioonist."
Minagi olen nõus,
et leping ei hõlmanud raketiprogrammi.
Sellega oleks võidud tegeleda hiljem teiste sanktsioonidega.
Miks kauem oodata?
Resolutsiooni raketiartiklis on see probleem,
et seda on võimalik kaheti tõlgendada.
"Iraanil palutakse ..."
Või midagi sellist.
"Õhutatakse ..."
Aga Iraan kirjutas raketile "Surm Iisraelile!",
ja mõned iraanased süüdistavad siiani mingit lindpriide rühmitust,
samamoodi nagu Khashoggi afääris.
Täpselt nagu raketikatsetustsooni võiks minna lihtsalt niisama
ja kleepida raketile heebreakeelse loosungi,
ilma et keegi midagi märkaks.
Täpselt. Selle eest oleks võidud sanktsioone seada.
Möönan, et teatud EL maadega oleks see raske olnud,
kuid enamik EL maid oleks meid toetanud.
Jonathan, jätame tuumalepingu rahule!
See on surnud ja maha maetud.
Aga USA turud on Iraanist suuremad.
Eurooplased hoiavad lepingust veel kinni.
Tuleb jälgida Iraani sisepoliitikat.
Zarif võidakse lahti lasta.
Ees seisab usaldushääletus. - Sest ta oli lepingu arhitekt.
Ei. Põhjuseks on see, et ta möönis rohket rahapesu Iraanis.
Viidates välisminister Zarifile?
Jah. Iraanis on mürgine õhustik. See pole kuidagi USAga seotud.
Hr Oren, tahaksin rääkida salamõrvaplaanidest,
millega Iraan püüab Euroopa pinnal
valitsusvastaseid isikuid elimineerida.
Neid on olnud Prantsusmaal ja Taanis.
Belgias on toimunud vahistamisi.
See on viinud juriidiliste meetmeteni
uute sanktsioonide seadmiseks selle põhjal,
mida Iraan Euroopas teeb.
See on tekitanud hõõrumist Iraani ja Euroopa maade vahele.
See on kurb,
kuid iga riik määrab ise
oma riikliku julgeoleku huvid,
nagu sellegi, kuidas ta defineerib spioone, reetureid ja mässulisi.
Iisraelgi röövis rohkem kui 30 aasta eest Euroopas
mässulise tuumatehniku.
Teda küll ei tapetud, vaid toodi kohtu ette.
Ja Venemaa muidugi ...
Ahmed Ben Bella.
Ei, Mehdi Ben Barka lugu, kus Iisrael aitas Prantsusmaad,
oli hoopis teine asi,
kuid Iisrael võitles Euroopas palestiinlastest terroristide vastu.
Väidetavalt. - Jah, ainult väidetavalt.
Ja Khashoggi afääri juba mainiti.
Sellest kõigest võib järeldada, et Iraan on ratsionaalne faktor.
Ta täidab asju, mis on tema huvides, ntks tuumalepingut.
Ta ei tee enesetappu tuumarelva hankimisega,
mis ähvardaks Iisraeli.
Iisraeli otsustajad ei saa muidugi selle ratsionaalsusega arvestada,
kuid võime end sellega lohutada.
Ka Saudi Araabia võib tuumaprogrammi käivitada.
See oli mu viimane lause. - Suursaadik Ayalon?
Tuleb meeles pidada poolte lähtekohad.
Iraan on raskete sanktsioonide all.
Riigi majandus on pea hävinenud
ja sellel on poliitilised tagajärjed.
Teisel pool
on kuus maailma tugevaimat riiki,
nii et me ei saa oodata võrdset lepingut.
P5+1 maad võivad seega praktiliselt selle sisu dikteerida.
Ometi kohtlesid nad Iraani lõdvalt ja Iisrael kardab, et see maksab kätte.
Leping on USA osalt surnud ja maha maetud,
kuid Iisraeli pärast loodan, et see säilib.
Iisraeli tuumakomisjon, armee ja peastaabiülem toetavad seda.
Lepingul on rahvusvaheline toetus.
Kui Trumpi tagasi ei valita, oleme suurtes raskustes.
Lepingu tugevus oli nende kuue riigi toetus sellele,
isegi kui neid oleks juhtinud Trump.
Seepärast loodan, et eurooplastel õnnestub Iraan lepingus hoida.
See on tänaseks kõik.
Aitäh saatekülalistele ja vaatajaile! Järgmise korrani!
Nägite äsja Jeruusalemma Stuudiot.
TV7 Jeruusalemma tööd saab toetada helistades Eesti annetustelefonil
900 1777 (kõne hind 7 euri)
või ekraanilolevate kanalite kaudu. Annetada saab ka PayPali kaudu.
Lisainfo: www.tv7.ee
Tõlge: Monika Jaaguri