Tervetuloa Jerusalem studioon!
Turkin tehoiskut niitä vastaan, -
joiden epäillään osallistuneen -
vallankaappausyritykseen presidentti Erdogania vastaan -
ovat vaarantaneet maan suhteet Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin.
Tästä keskustelevat -
tohtori Hay Eitan Cohen Yanarocak Tel Avivin yliopistosta, -
analyytikkomme Amir Oren, -
professori Efraim Inbar Jerusalemin strategiainstituutista -
sekä Michael Kerem, islamin ja Lähi-idän asiantuntija.
Herra Oren, mitä Turkissa on tapahtunut viime aikoina?
On ilmeisesti taas vanhan filosofisen kysymyksen aika.
Mitä tapahtuu, -
kun vastustamaton voima, Trump, -
kohtaa muuttumattoman objektin, -
Erdoganin.
Molemmat ovat vahvoja ego-keskeisiä johtajia, -
joiden henkilökohtaisella kunnianhimolla -
ja ehkä uskonnollisuudellakin on oma osansa pelissä.
He huomioivat laskelmissaan sisäisetkin tekijät.
Siksi Erdogan haluaa Yhdysvaltojen luovuttavan -
Pennsylvaniassa asuvan arkkivihollisensa Fethullah Gülenin.
Hän on uskonnollinen johtaja.
Siksi Erdogan otti panttivangiksi yhdysvaltalaisen pastorin, -
Andrew Brunsonin -
ja tämän lisäksi USA:n ulkoministeriön paikallisia turkkilaistyöntekijöitä.
Tämä on pattitilanne. Kumpikaan osapuoli ei anna periksi.
Yhdysvallat on asettanut pakotteita Turkille, -
myös niille kahdelle ministerille, -
joita pidetään vastuussa Brunsonin tapauksesta.
Kaksi tärkeää Nato-maata ovat napit vastakkain.
Tohtori Cohen Yanarocak, -
Yhdysvaltojen ja Turkin suhteissa on pitkään ollut ylä- ja alamäkiä.
Nyt näillä Nato-liittolaisilla on erimielisyyksiä siitä, -
mitä Syyriassa pitäisi tehdä, -
erityisesti pohjoisen kurdialueella.
Yhdysvallat tekee yhteistyötä SDF:n kanssa.
SDF:ään kuuluu myös kurdiryhmä YPG, -
jota Turkki pitää laittoman terrorijärjestön PKK:n haarana.
Yhdysvallat ja Eurooppa suhtautuvat PKK:hon samoin.
Maiden suhteet ovat huonontuneet -
varsinkin pastori Andrew Brunsonin vangitsemisen jälkeen.
Se oli viimeinen pisara, -
ja Yhdysvallat asetti pakotteita.
Vaikka USA:n ulkoministeri Mike Pompeo tapasi viime viikolla -
turkkilaisvastineensa Mevlüt Çavuşoğlun, -
ja he yrittivät normalisoida maiden suhteet, -
tai "selvitä vaikeuksista", kuten he sanoivat, -
uusia talouspakotteita on asetettu -
rasittamaan Turkin taloutta ja maiden suhteita entistäkin enemmän.
Miten se vaikuttaa Turkkiin, ja mistä tämä kaikki johtuu?
Suhteiden huonontuminen ei ole ennennäkemätöntä.
Maiden suhteiden aallonpohja koettiin vuonna 1974, -
jolloin USA asetti Turkin -
sotilaalliseen saartoon -
Turkin vallattua Pohjois-Kyproksen.
Maiden välillä on siis jo ollut diplomaattisia kahnauksia.
Ne keksivät kyllä keinon selvitä näistäkin vaikeuksista.
Mailla on kuitenkin niin paljon yhteisiä etuja.
Talousyhteistyö hyödyttää molempia maita.
Turkin Syyria-linja on täysin päinvastainen kuin Yhdysvaltojen.
Mailla on monta merkittävää haastetta.
Mitä Turkin talouteen tulee, -
tämä kahnaus on jo heikentänyt Turkin liiraa dollariin nähden.
Liiran kurssi on syöksynyt ennätyksellisen alas.
Tämän vuoden tammikuussa se oli 3,7 liiraa dollarilta, -
mutta nyt se on 5,2.
Liiran arvo on laskenut 40 prosenttia.
Eilen illalla se oli jopa 5,3.
Maiden kireät välit vaikuttavat välittömästi Turkin talouteen.
Turkin hallinto yrittää lieventää jännitteitä.
Se lähettää uuden delegaation Yhdysvaltoihin.
Turkin varaulkoministeri lähetetään Washingtoniin -
sovittelemaan maiden välejä.
Siitä tulee vaikeaa, -
koska turkkilaisten on näytettävä kotiyleisölleen konkreettisia tuloksia.
Professori Inbar, -
presidentti Erdogan voitti äänivyöryllä kesäkuun vaalit.
Alun perin hän pääsi valtaan talousongelmien siivittämänä.
Erdogan nosti Turkin jaloilleen.
Hän taltutti pahan inflaation, -
joka oli lamaannuttanut talouden ja vienyt turkkilaiset ahdinkoon.
Nyt tilanne taas pahenee.
Miten se vaikuttaa Erdoganin sisäiseen suosioon?
Hän on varmasti huolissaan -
taloustilanteesta.
Sehän on -
hänen suurin saavutuksensa.
Taloustilanne tosiaankin pahenee.
Kuten sanottu, liira on heikentynyt tammikuusta merkittävästi.
Valtionvelan suhde bruttokansantuotteeseen on noussut -
yli 40 prosenttiin.
Se vaikuttaa Turkin kykyyn lainata rahaa kansainvälisillä markkinoilla.
Sijoittajat ovat huolissaan.
Turkki ei kehity ilman ulkomaisia investointeja.
Sen puolustusmenotkin ovat kasvaneet, -
varsinkin Syyriassa ja Irakissa.
Se rasittaa valtionbudjettia entisestään.
Sanoisin silti, -
että vaikka Erdogan ja Trump ovat molemmat impulsiivisia johtajia, -
ja vaikka Erdogania pidetään arvaamattomana ja ideologisena, -
hän on kuitenkin tietyssä määrin pragmaattinen.
Yksi esimerkki siitä on suhde Israeliin.
Vaikka Erdogan on vihamielinen Israelia kohtaan, -
se ei ole vaikuttanut maiden kauppasuhteisiin.
Ja mikä tärkeämpää, -
ammuttuaan alas venäläiskoneen hän pyysi anteeksi.
Hän ymmärsi, ettei Putinin kanssa kannata leikkiä, -
ja korjasi suhteensa Venäjään.
Ehkä hän tekee saman Trumpin kanssa.
Uskonnollisella ulottuvuudella on ollut osuutensa -
teidänkin tuntemanne pastori Andrew Brunsonin vangitsemiseen.
Millaisia seurauksia tällä tapauksella on Turkissa?
Erdoganhan on itse puhunut "ristin ja puolikuun taistelusta".
Hän on kerta toisensa jälkeen hakenut muslimiväestön kannatusta -
vetoamalla taisteluun kristikuntaa vastaan.
Vaikuttaako se Turkin hallituksen pyrkimyksiin islamilaistaa Turkkia -
ja heikentää kristittyjen toimintakykyä maassa?
Vaikuttaako se jopa Turkin hallituksen toimintaan Euroopassa?
Siitähän on tullut yhä vaikeampaa.
Esimerkiksi Itävallan hallitus yrittää estää Turkin aikeet.
Fethullah Gülen ja Erdogan olivat alun perin liittolaisia.
Turkin väestöstä 99 prosenttia on muslimeja.
Kansakunnan alkuaikoina -
turkkilaisnationalismi oli tärkeämpää -
kuin islam.
Turkin perustajaisä Kemal Atatürk -
halusi kääntää Turkin kohti Eurooppaa.
Oli väistämätöntä, -
että jonain päivänä Turkki kääntyisi takaisin islamin suuntaan.
Turkkihan on 99,9-prosenttisesti muslimimaa.
Gülen ja Erdogan olivat liittolaisia.
Uskon Gülenin tuen auttaneen Erdogania nousemaan valtaan.
Tilanne on mutkikas.
Nämä entiset liittolaiset kamppailevat nyt toisiaan vastaan -
vallankaappausyrityksen takia.
Turkki on jakautunut kahtia.
Erdoganin sanotaan voittaneen vaalit äänivyöryllä.
No, hän sai 52 prosenttia äänistä.
48 prosenttia ei äänestänyt häntä.
Hänen linjaansa vastustettiin hänen omankin puolueensa sisällä.
Hänen vahvuutensa on kuitenkin taloudellinen valta -
ja hänen pyrkimyksensä palauttaa osmanien imperiumin vaikutusvalta.
Turkkilaiset pitävät sitä aikaa kultakautenaan, -
ja sen Erdogan haluaa tuoda takaisin.
Siitä puhutaan sosiaalisessa mediassa.
Turkkilaislehdissä kirjoitetaan paljon pastori Brunsonin tapauksesta.
Kristinusko on keskeinen aihe tässä keskustelussa.
Herra Oren, jatkaisin tästä aiheesta.
Pastori Brunsonin tapauksen vuoksi -
Yhdysvallat asetti pakotteita -
myös Turkin sisä- ja oikeusministereitä vastaan.
Heillä oli merkittävä osa pastori Brunsonin vangitsemisessa.
Viestittääkö Yhdysvallat nyt Turkille: -
"Jos teet tästä islamin ja kristinuskon välisen uskonsodan, -
muista, ketä vastaan nouset!"
Trumpin hallinnon suhteessa Turkkiin -
on eräs poikkeus.
Vaikka Washingtonilla olisi vahvoja erimielisyyksiä -
liittolaisen tai ystävällisen valtion poliittisen tason kanssa, -
vaikkapa Jerusalemissa, Afganistanissa tai Pakistanissa, -
ammattilaistasolla suhteet voivat silti olla erinomaiset -
puolustus-, turvallisuus- ja tiedustelualoilla.
Tässä tapauksessa se on mahdotonta, -
koska Erdogan pitää itsepintaisesti maata otteessaan.
John Bolton oli siellä, ja ennen häntä McMaster ja Dunford.
Se ei auta. Sen on tultava huipulta.
Olemme monesti puhuneet F-35-hävittäjien kaupoista.
Ne ovat edistyksellisimpiä hävittäjiä, joita USA on myynyt ulkomaille.
Eräät kongressiedustajat yrittivät estää kaupat.
Se ei onnistunut.
Se riippuu siitä, mitä aluetta he edustavat.
Jotkut tulevat Dallasista tai Fort Worthista Texasista, -
ja Lockheed on siellä erittäin tärkeä työnantaja.
He kannattavat kauppoja.
Se ei auttanut Boeingia Iranin kysymyksessä.
Trumpin hallinto asetti pakotteita -
Iranissa toimivaa ilmailuteollisuutta vastaan, -
ja Boeingin piti peruuttaa houkuttelevat kaupat.
Ongelma ei ole F-35, vaan venäläinen S-400-järjestelmä, -
jonka kanssa F-35-hävittäjän aukkokohdat voidaan löytää.
Jos Turkki voikin järjestää asiat niin, ettei se otakaan S-400:aa, -
mutta ottaakin amerikkalaisjärjestelmän, -
se ei haittaa.
Täytyy muistaa, -
että liittouma käyttää Incirlikin lentotukikohtaa iskuissaan Syyriaan.
Syyrian sisällissota on ehkä päättymässä, -
mutta Yhdysvallat ja Nato eivät voi luopua Incirlikikistä.
Turkin strateginen merkitys on kiistaton.
Tohtori Cohen Yanarocak, entä Turkin ja Euroopan unionin suhteet?
Vaikuttaako Turkin ja Yhdysvaltojen kriisi Ankaran ja Brysselin väleihin?
Euroopallakin, nimittäin Saksalla, oli panttivankikriisi Turkin kanssa.
Turkkilaistoimittaja Deniz Yücel, -
jolla oli sekä Turkin että Saksan kansalaisuus, -
kirjoitti Wikileaksiin jotain Turkin nykyisestä talousministeristä, -
Erdoganin vävystä Berat Albayrakista.
Hänet vangittiin.
Hänet vapautettiin vasta kun Turkki allekirjoitti -
taloussopimuksia Angela Merkelin kanssa.
Amerikkalaiset ymmärtävät nyt, että Turkki haluaa jotain konkreettista.
Yücel vapautettiin heti kun Turkki allekirjoitti sopimuksen.
Amerikkalaiset ja monet eurooppalaisjohtajat havaitsivat, -
että Turkin oikeusjärjestelmä on mielivaltainen.
Erdogan antaa vapautusmääräykset.
Siinä mielessä se on panttivankikriisi.
Nyt Turkin vankiloissa ei ole Saksan kansalaisia, -
mutta Tšekin kansalaisia on.
Jos oikein muistan, nelisen kuukautta sitten -
PYD:n johtaja Salih Muslim pidätettiin Prahassa -
Turkin hallinnon pyynnöstä.
Turkki ehdotti Tšekin kansalaisten ja Salih Muslimin vaihtoa.
Tšekki kuitenkin vapautti Salih Muslimin, -
ja tšekkiläiset ovat yhä vankeina Turkissa.
Professori Inbar, -
mikä on näkemyksenne Turkin kansainvälisestä asemasta -
ja sen vaikutuksista muihin Lähi-idän maihin?
Turkki on tietysti merkittävä voima Lähi-idässä.
Sillä on 80-miljoonainen väestö -
ja Naton toiseksi suurin armeija.
Sen sijainti on strategisesti tärkeä.
Sitä ei voi jättää huomiotta, ja Erdogan tietää sen.
Siksi hän käyttäytyy näin.
Hän uskoo olevansa Yhdysvalloille korvaamaton liittolainen.
Jopa Trump antaa hänelle suuren painoarvon.
Turkki ei myöskään epäröi esitellä sotilaallista voimaansa.
Sen armeija meni väliin Irakiin ja Syyriaan, -
ja muodosti oman suojelualueen Afriniin Pohjois-Syyriaan.
Kollegani kertoivat, että siellä käytetään turkin kieltä ja valuuttaa, -
joten siitä on tullut lähes Turkin protektoraatti.
Irakissa Turkki sallii kurdeille jonkinasteisen itsehallinnon -
Irakin heikentämiseksi.
Suuri kysymys on, millainen on Turkin ja Iranin suhde.
Iran on toinen nouseva alueellinen valta.
Islamistisen ideologiansa vuoksi -
Erdogan on toistaiseksi ollut hyvissä väleissä Teheranin kanssa.
Aika näyttää, jatkuuko se, -
vai palaavatko Turkki ja Persia vanhaan vihollisuuteensa.
Herra Kerem, -
miten Turkin ja Yhdysvaltojen suhteiden huonontuminen vaikuttaa -
Turkin toimintaan Israelia kohtaan?
Yhdysvaltojen evankeliset kannattavat Trumpia, -
ja he seuraavat tarkkaan -
Israelin tapahtumia.
Se on tärkeä huolenaihe -
Yhdysvaltojen ja Euroopankin evankelisille.
Erdoganin toiminta vaikuttaa Lähi-idän vähemmistöihin.
On tärkeää ymmärtää, -
miten hänen asenteensa islamia, kristinuskoa ja Israelia kohtaan -
on vienyt Turkin tälle tielle.
Hän oli aluksi demokratian kannalla.
Sitten hän huomasi sen olevan hyvä väline -
vanhanlaisen hallinnon palauttamiseksi Turkkiin, -
ja sen hän haluaa levittää koko Lähi-itään.
Olemme lähes unohtaneet sen ajanjakson, -
jolloin suuri kysymys oli Turkin pääsy Euroopan unioniin.
Euroopan maat keksivät aina syitä sille, miksi aika on väärä, -
ja vaativat aina lisää toimenpiteitä.
Maahanmuuttokriisikään -
ei toteuttanut sitä.
Nyt eurooppalaisilla on uusi kauna: -
Turkin puolidiktatuuri.
Espanjan ja Portugalin diktatuurit eivät kuitenkaan haitanneet Natoa, -
en siis puhu nyt Euroopan unionista.
Silloinhan taisteltiin kommunismia vastaan.
Nyt kun mitään muuta ulkoista uhkaa ei ole, -
eurooppalaiset pitävät Turkin ulkopuolella, -
koska se on suuri maa, jolla olisi yhtä paljon äänivaltaa kuin Saksalla.
Viime aikoina on ilmennyt myös lojaaliusongelmia, -
kuten saksalais-turkkilaisten jalkapallotähtien tapauksessa.
Heidän kannatuksensa Erdoganille aiheutti kohun Saksassa.
Turkkilaiset olivat Euroopan ensimmäisiä vierastyöläisiä, -
ja nyt he ovat taas kiistan eturintamassa.
Vaikka he ovat jo kolmas sukupolvi.
Erdogan yritti saada hyvät suhteet Euroopan unioniin -
ainoastaan heikentääkseen Turkin armeijaa.
Erdogan tiesi, -
että Euroopan unioni on hyvä keino demilitarisoida Turkin valtio.
Armeijalla oli merkittävä osa -
kansallisen turvallisuuden neuvostossa.
Toisin kuin läntisissä demokratioissa, -
Turkissa armeija oli -
vallan tasapainotusmekanismi.
Poistaakseen armeijan -
Turkin valtiollisista mekanismeista -
Erdogan käytti hyväkseen Euroopan unionia -
ja vetosi maallistuneisiin turkkilaisiin: -
"Haluaisitteko osaksi Eurooppaa?
Liittyäksemme EU:hun meidän on tehtävä tiettyjä muutoksia."
Sitten Erdogan toteutti uudistuspakettinsa.
Turkkilaiset yrittivät sitä, mutta Eurooppa ei innostunut asiasta.
Niinpä turkkilaiset miettivät asiaa uudelleen.
Turkkilaiset ovat ylpeää kansaa, -
ja he päättivät pärjätä ilman Eurooppaa.
Turkki menestyi taloudellisesti. Se on kehittyvä teollisuusmaa.
Eurooppakaan ei ole enää niin houkutteleva kuin ennen.
Aasia on tullut Euroopan tilalle.
Monien mielestä Eurooppa on rikki, kaput.
Ymmärrän hyvin sen, että turkkilaiset kääntyvät muualle.
He suuntaavat liiketoimensa Kiinaan, kuten muutkin, esimerkiksi Israel.
Eurooppa on hajoamassa. Siellä on Brexit ja Itä-Eurooppa on menetetty.
Meidän on ymmärrettävä eräs yhteys.
Erdogan esiintyy palestiinalaisten puolustajana.
Jerusalem on hänelle tärkeä kysymys.
Voittaessaan vaalit hän sanoo, kuten tekin tiedätte, -
ettei se ole voitto vain Ankaralle ja Istanbulille, -
vaan myös Damaskokselle, Aleppolle, Jerusalemille ja Gazalle.
Jerusalemiin tulee paljon turkkilaismatkailijoita.
Erdogan seuraa Temppelivuoren tapahtumia.
Olette oikeassa.
Vaikka tämä on USA:n ja Turkin välinen kriisi, -
Israel on siinä keskellä tärkeänä kysymyksenä molemmille osapuolille.
Ohjelma on lopuillaan. Saatte vielä sanoa yhden lauseen.
Erdoganin ja Trumpin kamppailun voittaja on selvä: Putin.
Venäläiset ovat vuosikymmeniä toivoneet, -
että Turkki olisi pois pelistä.
Turkki liittoutui Saksan kanssa Venäjän vastapainoksi.
Niin kauan kun Nato laajentui kohti Venäjää, -
Venäjä sai kammettua Turkin pois siitä liitosta.
Kommentoisin Kreikan ja Turkin suhteesta.
Sielläkin on panttivankikriisi.
Turkin rajavartijat ottivat kiinni kaksi kreikkalaissotilasta, -
ja nyt Turkki yrittää vaihtaa heidät Kreikassa vangittuihin turkkilaisiin, -
jotka suunnittelivat vallankaappausta.
Vaikka tämä kriisi ratkaistaisiin, edessä on uusia kriisejä.
Katsojien on hyvä muistaa, -
että tapahtumien taustalla on pienen seurakunnan pastori, -
joka halusi vain auttaa kurdipakolaisia.
Hän halusi vain palvella Turkkia ja kurdeja, -
ja seurauksena oli kansainvälinen kriisi.
Kiitos, tohtori Cohen Yanarocak, herra Oren, -
professori Inbar ja herra Kerem!
Kiitos katsojillekin, näkemiin perjantaihin!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10177 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta