Tervetuloa Jerusalem studioon!
Presidentti Abdel Fattah al-Sisi -
valittiin toiselle kaudelle käytännössä ilman haastajaa -
johtamaan Egyptiä, -
jonka talouden vuonna 2011 alkaneet levottomuudet ovat tuhonneet.
Sisin haasteista keskustelevat tohtori Michael Barak -
Kansainvälisestä terrorisminvastaisesta instituutista -
analyytikkomme Amir Oren -
ja Paula Slier, Russia Todayn Lähi-idän toimituksen johtaja.
Herra Oren, mitä Sisillä on odotettavissa?
Egyptin johtaminen on ehkä -
maailman vaikeimpia tehtäviä.
Egyptillä on suuria taloudellisia, -
yhteiskunnallisia, sotilaallisia ja diplomaattisia ongelmia.
Egyptin armeija on pitänyt itseään valtion suojelijana, -
samaan tapaan kuin Turkin armeija ennen Erdogania.
Entinen kenraali Abdel Fattah al-Sisi on sen perinteen jatkaja.
Henkilökohtaisten tavoitteiden ohella -
hän oletettavasti yrittää toisella kaudellaan pelastaa Egyptin -
siitä kurjuudesta, johon se on vajonnut, -
ja johon se voi vajota entistäkin enemmän.
Siihen hän tarvitsee liittolaisia sekä kotimaassa että ulkomailla.
Maailman demokratia-saivartelijat, varsinkin Yhdysvalloissa, -
katsovat asiakseen kritisoida häntä.
Vaalit eivät tokikaan olleet demokratian malliesimerkki, -
mutta Egyptin poliittisessa kulttuurissa se ei olisi voinut mennä paremmin.
Tohtori Barak, presidentti Sisillä oli haastava ensimmäinen kausi.
USA:n presidentti tuki Egyptin presidentti Mursia, -
jonka Sisi syrjäytti.
Mursi oli valittu Egyptin ensimmäisillä demokraattisilla vaaleilla.
Presidentti Obama ei kiinnittänyt huomiota -
Muslimiveljeskunnan ja Mursin tavoitteisiin.
Nyt kun presidentti Sisi aloittaa toisen kautensa, -
otetaanko hänet myönteisemmin vastaan USA:ssa -
ja muualla maailmassa?
Annetaanko hänelle vahvempi mandaatti Egyptin hallitsemiseen?
Egypti on Yhdysvaltojen tärkeimpiä liittolaisia -
sunniblokissa Irania vastaan.
Se tekee yhteistyötä -
Saudi-Arabian ja Israelin kanssa Iranin pysäyttämiseksi.
Trumpin noustua presidentiksi -
Yhdysvallat on muuttanut Egyptin-linjaansa.
Trump rohkaisee Sisiä kehittämään Egyptiä -
vahvaksi voimaksi Lähi-idässä.
Egyptin on tarkoitus olla vakauttava voima -
Libyan ja Siinain kasvavaa terrorismia vastaan.
Sisillä on Trumpin tuki.
Moskova on ottanut Sisin avosylin vastaan.
Putin ja Sisi ovat solmineet lukuisia sopimuksia -
liittyen turvallisuuteen, energiaan ja muihin kahdenkeskisiin suhteisiin.
Suhteet ovat parantuneet merkittävästi.
Vahvistaako Sisin toinen kausi niitä suhteita entisestään, -
vaikka Sisin voitto oli odotettavissa?
Se todellakin oli odotettavissa, -
ja se vahvistaa suhteita.
Venäjälläkin oli vaalit, -
jotka rinnastettiin Egyptin vaaleihin.
Putinkin valittiin uudelleen.
Molemmat ovat vahvoja johtajia, joita voi sanoa diktaattoreiksikin.
Kummallaan ei käytännössä ollut vastustajia.
Egyptissä oli kyse lähinnä äänestysprosentista, -
siitä, miten moni antoi tukensa Sisille.
Hänen suosionsa on laskussa.
Vuodesta 2014 hänen kannatuksensa on laskenut noin 24 prosenttiyksikköä.
Silloin hänen suosionsa perustui ääri-islamismin vastaiseen taisteluun.
Se taistelu on mennyt yli.
Egyptissä ei suvaita enää minkäänlaisia eriäviä mielipiteitä.
Venäjän presidentillä on samanlainen johtamistyyli.
Ollessani viimeksi Egyptissä raportoimassa Venäjän televisiolle -
meidät otettiin lämpimästi vastaan.
Putinin vieraillessa Egyptissä hänen julisteitaan näkyi kaikkialla.
Egyptissä koetaan, -
että Venäjä on tulevaisuudessa tärkeämmässä osassa kuin USA.
Egyptiläiset kokivat tulleensa petetyksi -
Obaman tukiessa Mursia.
Herra Oren, astuessaan virkaansa ensimmäisellä kaudellaan -
presidentti Sisi korosti egyptiläisille, -
että Egyptin tilanne on vaikea ja haasteita on paljon.
Ääri-islamistit taistelevat hallintoa vastaan -
ja taloustilanne on toivoton.
Egyptin arabiväestö on maailman suurin -
ainakin tällä hetkellä.
Ovatko epärealistiset odotukset vaihtuneet -
ymmärtäväisempään asenteeseen -
presidentti Sisin mahdollisuuksia kohtaan?
Egyptin väestöllä on kaksi ristiriitaista piirrettä.
Toisaalta se on sävyisää kansaa.
Se on myötätuntoisempaa ja rennompaa kuin Levantissa.
Toisaalta ikimuistoisista ajoista lähtien -
Egyptiä on pitänyt hallita keskitetysti.
Se johtuu Niilin keskeisestä asemasta -
ja jo faaraoiden tarpeesta valjastaa luonto -
elättämään valtavan väestön.
Egypti oli myös riippuvainen yläjuoksun maista, -
Sudanista ja Etiopiasta.
Egyptissä ei ole voinut olla -
demokraattisesti valittua heikkoa hallintoa.
Toimisiko siellä jonkinlainen demokratian ja diktatuurin välimuoto?
Luultavasti ei.
Mainitsemanne voimat eivät aja demokratiaa.
Muslimiveljeskunta nousi kyllä valtaan demokraattisesti, -
mutta siihen se demokratia olisikin loppunut.
Mursi valmisteli jo lakitasolla vallassa pysymistään.
Niinpä niin.
Amerikkalaisten yksioikoinen tulkinta maailman tapahtumista, -
jota edusti Condoleezza Ricen vaatimus -
"täydellisistä, reiluista ja vapaista vaaleista kaikkialle Lähi-itään" -
ei yksinkertaisesti sovi Egyptiin.
Se sopii vain Israeliin.
Kuukausi ennen vaaleja Sisi antoi turvallisuuslaitokselle tehtäväksi -
tuhota Isisin Siinain haara, -
Wilayat Sinai, -
joka tunnettiin ennen nimellä Ansar Bait al-Maqdis.
Isis on nyt kutakuinkin kadonnut kansainvälisistä otsikoista.
Isis on menettänyt suuret maa-alueensa Syyriassa, Irakissa -
ja myös Egyptin naapurissa Libyassa.
Nyt Siinaista on tullut Isisin tärkein linnake.
Miten hyvin Sisi on onnistunut Isisin vastaisessa taistelussaan?
Raporttien mukaan 1000―1200 taistelijaa on vangittu -
ja satoja tapettu.
Voidaanko sitä pitää menestyksenä, -
vai onko se toivotonta taistelua ideologiaa vastaan?
Riippuu keneltä kysyy.
Egyptin hallinnon mukaan Sisi on tietysti voittamassa taistelun -
ja Siinain Isis puolestaan väittää, -
että Egyptin helmikuussa alkanut operaatio on täysin epäonnistunut, -
eikä yhtäkään Isisin jäsentä ole tapettu.
Tämä on siis kerrontasotaa.
Molemmilla puolilla on ollut tappioita.
Toistaiseksi Egyptin armeija ei ole menestynyt taistelukentällä -
toivotulla tavalla.
Se on suuri ongelma.
Se johtuu siitä, että osa alueen beduiineista tukee Isisiä, -
sekä Siinain topografiasta -
ja Isisin rohkeista iskuista -
Egyptin armeijaa vastaan.
Isis on tämän operaation takia myös lähettänyt jäseniään -
Egyptin keskeisiin kaupunkeihin, mistä hallinto vaikenee.
Isis tekee valitettavasti itsemurhaiskuja kopteja vastaan, -
koska se yrittää kaivaa kuilua uskontoryhmien välille.
Lisäksi hallintokin on myöntänyt, -
että armeijasta on karannut satoja sotilaita -
ja liittynyt Isisiin ja al-Qaidaan, joka sekin on merkittävä toimija alueella.
Lisäksi Libyasta virtaa terroristeja rajan yli -
ja liittyy Isisiin ja al-Qaidaan.
Siinä merkittävin toimija on egyptiläisupseeri Hisham Ashmawy, -
joka perusti Egyptiin uuden al-Qaida-haaran.
Palaamme siihen myöhemmin. Paula Slier, mitä mieltä olette?
Helmikuun ilmoitusta on tarkasteltava vaalien näkökulmasta.
Siinan sotaoperaatiota pidetään vaalilupauksena.
Egyptin turvallisuus huolettaa sekä egyptiläisiä että maailmaa.
Egyptin talouden kulmakivi, turismi, on romahtanut.
Joidenkin kriitikkojen mukaan Egyptin armeija on vaikeuksissa.
Siltä puuttuu tiedustelutietoa, ja se on liian byrokraattinen.
Sillä on vaikeuksia löytää Siinain terroristeja.
Se on ollut köyhä ja laiminlyöty alue jo Mubarakin ajoista.
Sellainen hallitsematon alue on täydellinen kasvualusta terrorismille.
Tämä tilanne on lähentänyt Egyptiä ja Israelia.
Molemmat ovat huolissaan Siinaista.
Eilatiin on ammuttu raketteja, ja Egyptilläkin on turvallisuushuolia.
Maiden sotilaalliset suhteet ovat sen vuoksi lähentyneet.
Siksi USA ja Israel haluavat Egyptin pysyvän vakaana.
Sisi on lupaavin ehdokas taistelemaan turvallisuuden puolesta.
Israelin valtion ensimmäisten 25 vuoden aikana, 1948―1973, -
Egyptin armeija soti kuusi sotaa, -
viisi Israelia vastaan ja yhden Jemenissä.
Viimeistä lukuun ottamatta -
se ei ole yltänyt Lähi-idän parhaiden asevoimien tasolle.
Vuonna 1973 se menestyi yllätyshyökkäyksen ansiosta, -
mutta ei se voittanut Israelia, vaan tulos oli pikemminkin tasapeli.
Nyt Egyptin armeija ei ole saanut taistelukokemusta 45 vuoteen.
Siinain Isis on uudenlainen uhka -
vanhalle byrokratialle.
Kenraali Sisillä on armeijatausta, kuten oli Nasserilla ja Sadatillakin.
Kaikki nämä kolme ovat tulleet maajoukoista -
ja olleet luonteeltaan hyökkääviä.
Pidempään hallinnut Mubarak tuli sen sijaan ilmavoimista, -
eikä hän ollut hävittäjälentäjä.
Hän oli luonteeltaan passiivinen ja epäröivä.
Hänen alaisuudessaan armeija heikentyi.
Nyt se vahvistuu jälleen, myös Israelin tuella, -
sillä luotettavien lähteiden mukaan Israel antaa sille tiedustelutietoa -
ja ilmatukea taisteluun Isisin linnakkeita vastaan Siinailla.
Siinai on aina ollut Egyptille merkityksetön takapiha.
Egypti halusi sen kyllä takaisin Israelilta, -
mutta se ei koskaan kehittänyt sitä, vaan löi laimin sen väestöä, -
ja nyt se saa kärsiä siitä.
Tohtori Barak, mitä mieltä olette herra Orenin arviosta?
Olen samaa mieltä, -
mutta Egypti oli mukana saudien liittoumassa Jemenissä, -
ei tosin maalla, mutta ilmavoimat saivat kokemusta.
Miten ratkaisevaa yhteistyö Israelin kanssa on -
Sisin taistelujen onnistumiselle Siinailla?
Missä määrin Sisi pystyy turvaamaan vakauden -
toisella kaudellaan -
saadakseen talouden kasvuun?
New York Times kirjoitti Israelin ja Egyptin turvallisuusyhteistyöstä.
Ensin Egyptin hallinto kiisti koko yhteistyön, -
koska väestö ei pidä siitä.
Luotettavien tietojen mukaan yhteistyötä kuitenkin tehdään.
Israel antaa Egyptin käyttöön lennokkeja ja tiedustelutietoa.
Se on Egyptille hyvin tärkeää.
Mitä tulee Egyptin sisäiseen turvallisuuteen, -
sotatoimien lisäksi tarvitaan myös ideologista taistelua.
Kansalaisyhteiskunta ja media on saatava mukaan.
Al-Azharin yliopisto, sunnimaailman tärkein uskonnollinen instituutio, -
on ratkaisevassa osassa.
Sen pitäisi muuttaa opetussuunnitelmia -
alakouluista alkaen.
Se on vastuussa koptien ja sunnien välisestä -
uskonnollisesta keskustelusta.
Al-Azhar lähettää myös imaamejaan, ei vain Egyptin moskeijoihin, -
vaan myös Euroopan moskeijoihin puhumaan nuorille.
Isisin propagandaa pitäisi välttää.
Sisi yrittää vaikuttaa al-Azhariin.
Tulokset eivät näy heti. Se on pitkä prosessi.
Kaikkien näiden vuosien jälkeen on surullista, -
että yhteistyöstä huolimatta -
Egyptin yhteiskunta ja hallinto eivät halua israelilaisten näkyvän.
Kuten Boutros Boutros-Ghali sanoi, se on kylmä rauha.
Katsojille huomautan, että koptit ovat Egyptin kristitty vähemmistö.
Miten hyvin Sisin ja Egyptin asevoimien toimenpiteet -
turvaavat Egyptin vakauden niin, -
että talous voisi elpyä?
Jatkaisin Amirin kommenttiin, -
että kysyessäni egyptiläisten mielipidettä Israelista -
he eivät juurikaan kannata -
vuoden 1979 rauhansopimusta.
Kadunnimissäkin muistetaan enemmän sotia Israelia vastaan -
kuin rauhansopimusta.
On siis tärkeää, että yhteistyö on salaista.
Yleinen mielipide on tärkeä.
Egyptissäkin protestoitiin -
Trumpin päätöstä siirtää lähetystö Jerusalemiin.
Sisi valittiin uudelleen turvallisuushuolien takia, -
vaikka eihän haastajiakaan ollut.
Turvallisuus ja talous liittyvät toisiinsa.
Ellei talous elvy, edessä voi olla uusi arabikevään kaltainen kansannousu.
Työttömyys on 12 prosentin luokkaa.
Työttömistä 80 prosenttia on nuoria.
Juuri nuoret lähtivät kaduille, joten heidät on otettava huomioon.
Ellei Sisi pysty antamaan nuorille työtä -
ja tyynnyttämään heidän suuttumustaan, -
hänen valtansa luhistuu.
Se on tietysti totta, -
mutta niin kauan kun Egypti vuotaa verta, -
Sisi ei voi tehdä juuri mitään.
Hänen on ennen kaikkea lopetettava verenvuodatus -
taistelemalla Isisia vastaan Siinailla, Egyptin kaupungeissa -
ja matkailukohteissa.
Jos turistit eivät tule, Egyptin talous kärsii entistäkin enemmän.
Turvallisuus ensin, ja kaikki muu vasta sitten.
Seuraan tarkasti sosiaalista mediaa, -
ja olen huomannut myönteisen trendin nuorten keskuudessa -
suhtautumisessa rauhansopimukseen Israelin kanssa.
Heille vihollinen ei ole Israel, -
vaan Iran, Turkki ja Qatar.
Sisin on todellakin luotava työpaikkoja.
Sen hän on luvannut.
Egyptiläiset ovat turhautuneita tähän tilanteeseen.
Sisi on rakennuttanut uusia kaupunkeja.
Uusinta niistä, El Alameinia, rakennetaan Libyan rajan lähelle.
Sinne on suunnitteilla valtionyliopisto.
Sen on tarkoitus olla ekokaupunki.
Sinne suunnitellaan 500 000 asuntoa ja uusia työpaikkoja.
Sisi yrittää siis kovasti.
Tammikuussa 2018 Egypti oli taloudellisesti vakaa -
kansainvälisten taloustutkijoiden mukaan.
Tämän vuoden alussa kehitys kääntyi positiiviseksi.
Talouden odotetaan vain paranevan toisella kaudella.
Missä määrin presidentti Sisi ja Egyptin hallinto pystyvät -
turvaamaan ulkomaiset investoinnit?
Egypti onnistui monien vaikeuksien kautta -
saada tietyn summan kansainväliseltä valuuttarahastolta.
Se on tehnyt sopimuksia myös Yhdysvaltojen kanssa, -
mutta juridiset seikat vaikeuttavat Washingtonin kykyä tukea Kairoa.
Moskovalla on omia haasteitaan.
Venäjän ja Turkin lähentyminen vaikeuttaa tietysti suhteita Kairoon.
Egypti on joka tapauksessa tehnyt -
talouttaan ja turvallisuuttaan vahvistavia sopimuksia.
Laajeneeko tämä trendi -
vai riippuuko kaikki Egyptin turvallisuudesta?
Paljon riippuu turvallisuudesta.
Sisi havittelee tietysti ulkomaisia investointeja, -
mutta kansainvälisen valuuttarahastonkin tapauksessa -
vaadittiin säästötoimia, ruoan hinta nousi 30 prosenttia -
ja inflaatio nousi pilviin.
Sisi joutuu maksamaan siitä sisäisesti kovan hinnan.
Turistit eivät tuo maahan rahaa, -
koska terroristeja ei ole saatu kuriin, vaikka se riippuukin keneltä kysyy.
Lisäksi Egyptissä on poliittista kuohuntaa.
Siksi on selvää, ettei Egyptiin uskalleta investoida.
Olen samaa mieltä siitä, -
että turvallisuus on hoidettava ensin kuntoon.
Ohjelma on lopuillaan.
Arvioisitteko vielä, mitä on odotettavissa Sisin toiselta kaudelta?
USA:n kongressi on estänyt hallitusta auttamasta Egyptiä, -
tai ainakin vaikeuttanut sitä.
Se on tarjonnut Venäjälle ja Kiinalle uusia mahdollisuuksia -
päästä Egyptiin.
Vuonna 1955 Egypti oli ensimmäinen arabimaa, -
jonne Neuvostoliitto pääsi.
20 vuotta myöhemmin Sadat potkaisi venäläiset ulos -
ja kutsui amerikkalaiset sisään.
Presidentti Trump ei voi sivuuttaa kongressia -
eikä varsinkaan senaattori McCainia ja muita, -
jotka ovat omistautuneet egyptiläisten vapaudelle, -
eikä kansainvälisen valuuttarahaston ekonomisteja, -
joilla ei ole poliittista ymmärrystä.
He eivät tajua, -
että valtionavun leikkaukset ja säästötoimet voivat kaataa hallinnon.
Sisin toisella kaudella on kaksi ongelmaa: -
terrorismi ja demokratisointi.
Monet nuoret ovat huolissaan tilanteesta.
Sosiaalisen median aktivisteja on vangittu vain siksi, -
että he ovat kritisoineet Sisiä.
Sosiaalisessa mediassa kiihotetaan vastatoimiin.
Sekin on huolestuttava trendi.
Sisi pyrkii päättäväisesti parannuksiin kaikilla alueilla, -
myös suhteissa Israeliin.
Kysymys kuuluu, lähtevätkö nuoret kaduille -
ja miten Sisi reagoi siihen.
Vastaako Sisi siihen kovin ottein -
vai suostuuko hän jonkin asteiseen demokratisointiin?
Viime vaaleissa hän ei sallinut vastustajia.
Se osoittaa hänen epävarmuutensa -
ja tietoisuutensa kasvavasta tyytymättömyydestä Egyptissä.
Kiitos, tohtori Barak, Amir Oren ja Paula Slier!
Kiitos katsojillekin, näkemiin tiistaihin!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10177 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta